Klíč 534 — 542 
305 
534. a) Listy vstřícné nebo v přeslenech — 535. 
b) Listy střídavé nebo pouze přízemní — 561. 
535. a) Rostliny vzrůstu polokřovitého až křovitého, jejichž větve dříve později 
zdřevnaCující jsou hustě porostlé drobnými listy namoze střechovitě se 
kryjícími; květy obojaké, o lo tyčinkách, vyrůstají z paždí listenů, 
skládajíce štíhlé hrozny ; plody tobolky, obsahující semena s chmýřím 
. . . tamarýšek (Myricaria — II, 169 ). 
b) Byliny jiných vlastností než-li jak uvedeno pod a) — 536. 
536. a) Listy v trojčetných i vícelistých přeslenech — 537. 
b) Listy vstřícné - 539. 
537. a) Bylina vodní, s tenkou, bezkořennou, ve vodě vzplývající lodyhou; listy 
jsou zařízeny k lapání hmyzu . . . . 
aldrovandka (Aldrovandia - II, 165 ). 
b) Byliny ve vodě nevzplývající ; koruny jen zdánlivě prostoplátečné, neboť 
plátky kor. jsou zcela dole spolu srostlé — 538. 
538. a) Žluté, úhledné květy mají semeník svrchní a dospívají v mnoho- 
semennou tobolku . . «) vrbina obecná (Lysimachia vulgaris — III, 41); 
vrb. kropenatá (L. punctata — III, 42). 
b) Žluté, drobné kvítky mají semeník spodní, z něhož dospívá dvounažka 
poněkud zdužnatělá, posléze černá 
mafina barvířská (Rubia tinctorum — III, 362 ). 
c) Drobounké kvítky s bělavými, záhy opadavými korunami, které jsou 
kratší nežli lístky kališní, a se svrchním semeníkem, dospívajícím v to- 
bolku; drobná bylinka s přímou, vidličnatě větvitou lodyhou a 4 listými 
přesleny; dva listy každého přeslenu bývají větší než ostatní dva . 
kýlatka (Polycarpum — II, 29 Ó). 
539. a) Listy lichozpeřené nebo složeny ze 3 — 5 lístků, které jsou samy opět 
jednoduše i dvakráte zpeřeně děleny — 540. 
b) Listy lodyžní pouze dva, troj čet né, listy přízemní dvakráte trojené; 
drobné, zelenavé kvítky v konečném, kulovatém strboulku (obr. 
300,9 na str. 264) pišmovka (Adoxa - III, 341). 
c) Listy jednoduché a při tom buď nedělené nebo hluboce dlanito- 
dílné až dlanito-laločnaté — 542. 
540. a) Listy lichozpeřené — 541. 
b) Listy složeny z 3—5 lístků, které jsou samy opět jednoduše nebo dvoj- 
násobně zpeřeně děleny; nachově (zřídka bílé) kvítky, sedící po dvou 
na konci dlouhých úžlabních stopek, mění se v plody zobanitě 
. . . kakost smrdutý (Geranium Robertianum — II, 210). 
541. a) Bylina až 2m vysoká, připomínající vnějškem poněkud bez černý; bílě, 
vně načervenalé kvítky v bohatých vrcholících dospívají v kulaté 
peckovičky chebs (Sambucus ebulus — III, 338). 
b) Drobné bylinky s kvítky nejčastěji nachovými v úžlabních, dlouze stop- 
katých okolících ; plody podobají se dlouhým, rovným zobanům . . 
pumpava (Erodium — II, 212). 
542. a) Listy dlani tolaločné až hluboce dlanitodílné; tyčinek 10, zcela 
na spodu spolu srostlých; kvítky, vyrůstající buď jednotlivě nebo po 
20 
