308 
Klíc 562—569 
562. a) Listy vesměs troj četné, složené ze tří srdčitých, celo krajných 
lís.tků šťavel (Óxalis — II, 219). 
b) Listy lichozpeřené nebo hluboce peřenodílné, o úkrojcích 
(lístcích) celokrajných .... routa (Rúta graveolens — II, 317). 
c) Listy přetrhovaně lichozpeřené, hořejší též trojče tné, oboje 
složeny z lístků vejčitých, pilovitých; žluté květy obsahují 5 — 10 tyčinek 
. . . řepíček (Aremonia agrimonoidcs — II, 513 ). 
d) Listy pouze přízemní, trojdílné, o úkrojcích celých nebo rozeklaných 
v čárkovité ušty; jednoduchý, pouze 5 — 'čt cm vysoký stvol nese jediný 
žlutý květ, jehož lůžko se po odkvetení značně zveličuje a nabývá 
podoby ježatého strboulku (obr. 319 / 5 , na str. 311 ) — 589 ^- 
e) Rostliny s jinakými listy nežli jak uvedeno pod a -<7) — 563. 
563. a) Pestík (semeník) jeden — 564. 
b) Pestíků (semeníků) 5, dospívajících v měchýřky; byliny s listy namnoze 
dužnatými většina roschodníků (Sedům — II, 434). 
c) Semeníků drobounkých mnoho na kuželovitě vyvýšeném lůžku, které po 
odkvetení podobá se klasu nějakého drobného jitrocele (obr. 319 a^) 
— 589 a. 
564. a) Rostlina křovitého vzrůstu, s pníčkem bud plazivým nebo na skalách 
a zdech se popínajícím a s listy leskle zelenými, 3 — 51aločnými, na 
květonosných větvích však nedělenými . . břečťan (Hedera — II, 612). 
b) Rostlina od kratinkých chloupků drsná, s drobnými, zelenavými, jedno- 
domě mnohomanželnými kvítky, které jsou hustě směstnány v klubíčka 
a ta skládají dílem menší klasy úžlabní, dílem veliký, laločnatý, hustý 
klas konečný; každý kvítek o suchomázdřitém okvětí jest podepřen 
2 — 3 listenci, které omylem možno považovali za kalich; plody 
tobolky, otvírající se obříznuté víčkem (obr. 3\2o — r) . . . . . . 
laskavec (Amarantus — IV, 77). 
c) Byliny jiného vnějšku nežli jak uvedeno pod a) — 565. 
565. a) Drobounké kvítky v úžlabní ch klubíčkách (obr. 300, i); drobné by- 
linky s lodyhami větevnatými, namnoze po zemi rozloženými . . . 
prutršnik (Herniaria - II, 294). 
b) Kvítky nejsou směstnány do úžlabní ch klubíček - 566. 
566. a) Byliny, jejichž květy, spočívající po 1 — 2 na konci úžlabních stopek, 
dospívají v plody dlouze zobanité; listy namnoze dlanitě dělené 
- 542^. 
b) Byliny jiných vlastností nežli jak uvedeno pod a) — 567. 
567. a) Semeník polospodní, se dvěma čnělkami 
většina louiikanienú (Saxifraga — II, 596). 
b) Semeník svrchní, s čnělkou (bliznou) buď jedinou nebo s 3 — 5 čněl- 
kami nebo bez čnělek — 568. 
568. a) Listy čárkovito-kopinaté mají na spodu malé, bělavé, blánovité pa- 
listy; drobné kvítky v konečných latách, složených z klubíček . 
drobnokvět (Corrigiola — II, 297 ). 
b) Listy nemají blánovitých palistů a kvítky nejsou v latách, složených 
z klubíček — 569. 
569. a) Stvoly nebo lodyhy jednokvěté - 570. 
