Klíč 622—630 
317 
b) Byliny, jejichž lodyhy a větve nedřevnatí; tyčinky dvoubratré 
(9 srůstá jich nitkami ve svazek, desátá jest volná) nebo přirostlé ke 
koruně — 624. 
622. a) Květy růžové nebo bledě růžové . . . .jehlice (Ononis — II, 413). 
b) Květy žluté (velmi zřídka bílé) — 623. 
623. a) Čnělka šidlovitá, nestočená; listy vesměs trojčetné 
čilimník (Cytisus — II, 407). 
b) Čnělka nitkovitá, stočená; listy hořejší obyčejně jednoduché, všecky 
pak na prutovitých, zelených, hranatých větvích, poměrně malé 
. . . janovec (Sarothamnus — II, 406). 
624. a) Lístky trojčetných listů mívají na spodu malé palístečky; čnělky 
jsou spirálně stočeny; byliny pěstované v kuchyňských zahradách i na polích 
. . . fasol (Phaseolus — II, 373 — 375). 
b) Lístky (trojčetných listů) nemají palístečků — 625. 
625. a) Květy ve štíhlých, dlouhých, klasovitých, úžlabních hroznech, na 
svých krátkých stopkách většinou více méně p řev i s 1 é, barvy žluté 
nebo bílé; vejčité, smáčknuté lusky obsahují po 2 semenech a dozravše 
nepukají komonice (Melilotus — II, 394). 
b) Květy nejsou ve štíhlých klasovitých hroznech — 626. 
626 . a) Květy modré (nebo lilákové), směstnané v dlouze stopkaté úžlabní strboulky; 
lusky vejčité, zobanité, 2semenné; seje se zřídka na polích 
a někdy zplaňuje •. . . . 
pískaviCe modrá (Trigonella coerulea — II, 396). 
b) Květy jiné barvy než-li modré, nejčastěji nachové, fialové, bílé, žluté 
a pod. — 627. 
627. a) Květy jsou směstnány do strboulů (hlávek) kulovatých nebo vejčitých až 
válcovitých, anebo do hustých, krátkých, klasovitých hroznů — 628. 
b) Květy žlutavě bílé nebo bledožluté sedí po i — 6 v paždích listů . 
některé pískavice (Trigonella — II, 396). 
628. a) Koruny, jejichž plátky bývají často spolu srostlé v trubku, ku které 
i tyčinky přirůstají, usýchají na plodu, neopadávajíce; drobounké lusky 
(tobolky), uzavřené buď úplně nebo z části ve vytrvalém kalichu, 
otvírají se obyčejně víčkem jetel (Trifolium — II, 378). 
b) Koruny, jejichž plátky jsou volné a s tyčinkami nesrostlé, opadávají; 
lusky prohnuté nebo spirálně stočené nebo ledvinkovité, někdy ježatým 
kuličkám podobné, z kalichu docela povyrostlé 
tolice (Medicago — II, 391). 
629. a) Květy žluté a při tom někdy načervenalé, nebo květy nachové; listy 
trojčetné, řapíkaté, s velikými palisty — 630. 
b) Kvítky bílé, v dlouze stopka^ý^ strboulcích; listy (zdánlivě) dlani tě pětičetné,, 
přisedlé, tak že se podobají 5listým přeslenům (obr 325 B)\ rostlina 
vzrůstu polokřovitého, anaC lodyha její na spodu obyčejně zdřevnaťuje 
. . . bilojetel (Dorycnium — II, 425). 
630. a) Žluté, někdy načervenalé květy skládají stažené okolíky a dospívají v oblé, 
nekřídlaté lusky šíírovníky (Lotus — II, 398, 399). 
