373 
Bunge Alexander, prof. botaniky v Dorpatě, cestovatel po Kavkaze, 
ruské Asii a Číně. Sepsal mimo jiné : E n ii m e r a t i o p 1 a n t a r u m, q ii a s i n 
China bore a li collegit, Petrohrad 1831. Beitrag zur Kenntnis der 
Flora Russlands etc., Petrohrad 1851 a j. 
Carriére Elie, správce školek při Museum ď histoire naturelle v Paříži. 
Sepsal: Traite générale des Coniféres, Paris 1855. 
Cassiní Alexander, vynikající botanik francouzský, čestný člen akademie 
věd v Paříži, f r. 1832. 
Cavanilles Ant. Jos., prof. botaniky v Madridě, f r. 1804. Vydal mimo jiné : 
Icones et descriptiones plantarum, quae aut sponte in Hispania 
crescunt, aut in hortis hospitantur, Madrid 1791 — 1801. 
Ciairville Jos., franc. botanik, f r. 1830 ve Winterthuru. Sepsal Manuel 
ďh e r bo r i s a t i o n en Suisse, Winterthur 1811 a j. 
Clusius neboli de l’Ecluse Charles, prof. botaniky v Leydenách, f r. 1609. 
Procestovav většinu Evropy, napsal kromě jiných: Rariorum plantarum 
h i s t o r i a etc. 
Cosson a Germain, botanikové francouzští, sepsali společně několik knih, 
z nichž zasluhuje zvláštní zmínky: Floře descriptive et analytique des 
environs de Paris, 1848. 
Coulter T o m a s, irský lékař v Zenevě, zemřevší r. 1843 v Dublině, sepsal 
Memoires sur les Dipsacées, Geneve 1823 a j. 
Crantz Heinrich, Johann von Nepomuk, lékař a universitní prof. 
ve Vídni, f r. 1799. Kromě jiných napsal: Stirpes austriacae, Vídeň 1762—1767. 
Classis Um belliferarum emendata, Lipsko 1767. Classis Cruciformium 
emendata, Lipsko 1769. 
Crépin N., vynikající francouzský rhodolog (znatel růží). 
CurtfS William, lékárník v Londýně, f r. 1799. Napsal několik botanických 
angl. spisů. 
Čelakovský Ladislav, syn slavného básníka Františka Lad. Č., nezapo- 
menutelný učitel spisovatele tohoto nedokonalého díla, narodil se r. 1834 v Praze, 
studoval gymnasium ve Vratislavi, později v Praze a absolvovav pražskou fakultu 
filosofickou, supploval krátký čas (r. 1858) na gymnasiu v Chomutově, kdež se 
seznámil s lékařem a vynikajícím botanikem Knafem (viz tam), jehož dceru si 
vzat pozdějj za manželku. R. 1860 stal se kustodem botanického oddělení Musea 
království Českého, jímž setrval až do své smrti. Odbyv si r. 1863 doktorát filo- 
sofie, byl r. 1866 jmenován docentem při vys. školách technických, r. 1871 mimo- 
řádným ar. 1880 řádným professorem při české universitě, kdež až do své smrti 
(24. listop. 1902) ke cti a slávě české vědy působil. 
Vědecké svoje práce, počtem přes 200, jež získaly mu jméno evropské, uve- 
řejňoval od r. 1857 - 1902 v rozmanitých odborných listech českých i německých 
a některé vydal též samostatně. Možno je rozvrhnout! na systematicko-floristické 
a morfologické; pracemi morfologickými zabýval se v posledních 10 letech svého 
života téměř výhradně a^ ony právě zjednaly jemu i české vědě úctu též daleko 
za hranicemi. Počítáť se Č. mezi nejpřednější botanické morfology evropské vůbec. 
Velmi důmyslně na př. zastával se tak zv. theorie foliarní o vzniku rostlinných 
vajíček, důmyslně vysvětlil plodní šupiny rostlin nahosemenných, číšku Cupulifer 
a květenství rostlin brutnákovitých, novjě rozvrhl různé způsoby inflorescence atd. 
atd. Věčná škoda, že smrt překvapila Č. dříve, nežli mohl dokončiti nejvzácnější 
dílo své, v němž všecky výzkumy jeho z morfologie rostlinné byly by bývaly sneseny — 
