389 
Thuillier Jean Louis, prof. v Paříži, sepsal: Floře des environs de 
P a r i s, Paris 1 790. Le botaniste voyageur aux environs de Paris, Paris 
1807. Zemřel r. 1822. 
Thunberg Karl Peter, rodilý Sved, jeden z nejslavnějších Linnéových 
žáků, cestoval po Japansku, byl prof. v Upsale a zemř. r. 1822. Vydal mimo jiné: 
Flora japonica, Lipsko 1784. Icones plantarum japonicarum, Upsala 
1794—1805. Prodromus plantarum Capensium, Upsala 1794 — 1800. 
Torrey John, ředitel botan. zahrady v New-Yorku, zemř. r. 1873, vydal 
několik spisů týkajících se floristických poměrů v sev. Americe. 
Tournefort Jos., botanik a bot. cestovatel francouzský, zemř. r. 1708 v Pa- 
říži, vydal četné botan. spisy, mezi nimiž Eléments de botanique, Lyon 1797. 
Trattinick Leopold, kustos botanických sbírek ve Vídni, zemř. r. 1849, 
vydal mimo jiné: Flora des o s t er r ei c h is c h e n Kaiserthums, Wien 1816 
až 1822. Rosacearum monographia, Wien 1823 — 1824. 
Treviranus Christian, prof. na universitě ve Vratislavi a Bonnu, zemř. 
r. 1864, zabýval se hlavně rostlinnou fysiologií. • 
Tri ni US Karl Bernh., vynikající znatel trav, zemř. r. 1844 v Petrohradě. 
Mezi jiným sepsal: Fundamenta a gr o s t ogr a p h ia e, Vídeň 1820. Species 
graminum iconibus et d e s cr i p t i o ni b u s illustratae, Petrohrad 1828 
až 1836. 
Uechtritz Rudolf v., vynikající botanik Vratislavský, získal si veliké 
zásluhy o prozkoumání květeny slezské. Objevy své na poli floristiky uveřejňoval 
v pojednáních Slezské společnosti: Ergebnisseder Durchforschungder 
schles. P h a n erogam e n. Pro E. Fiekovu Flora vonSchlesien etc., 
Breslau 1881, zpracoval mimo jiné stať o Hieraciích. 
Vahl Martin, žák Linnéův, prof. botaniky v Kodani, zemř. r. 1804. 
Byv ve spojení se všemi znamenitými botaniky své doby, měl velice bohatý herbář. 
Sepsal mimo jiné Symbolae botanicae, Kodaň 1790 — 1794; Enumeratio 
plantarum, Kodaň 1804 — 1806. 
Vaillant Sebastian — viz pozn. na str. 76, ve II. sv. 
Velenovský Josef, první z žijících botaniků českých, narodil se r. 1855 
v Cekanicích u Blatné. Vystudovav g)^mnasium a universitu v Praze, dosáhl dok- 
torátu filosofie. Jsa assistentem prof. Čelakovského, habilitoval se r. 1885 na 
české universitě, na níž byl^r. 1892 jmenován mimořádným, r. 1898 řádným pro- 
fessorem botaniky. Jako u Čelakovského možno i u Velenovského vědecké práce 
roztřídit! ve 2 skupiny: na práce týkající se přísně vědecké morfologie a na práce 
týkající se systematiky a floristiky; kromě toho však vynikl Velenovský ještě 
také ve fy t o pal aeon to 1 o gi i. Z velikého počtu pojednání morfologických, jež 
uveřejnil Vel. hlavně ve Zprávách král. české společnosti nauk 
a v Rozpravách České akademie, buďtež uvedeny pouze: Poznámky 
ku morfologii rhizomu kapradin 1 890, O morfologii os cévna- 
tých tajnosnubných 1892, O biologii a morfologii rodu Mone- 
sis 1892, O phyllokladiích rodu Danaě 1892, M o r p h o 1 o g i s c h^« 
Studien 1888 atd. Z prací systematicko-floristických první místo zaujímá latinsky 
psaná květena Bulharska — Flora Bulgarica (1891), rozsáhlé dílo, k jehož 
uskutečnění Vel. třikráte konal cesty po Bulharsku, a Mechy české, vydané 
Českou akademií r. 1897. Jako assistent napsal Vel. monografii O medových 
žlázkách rostlin kří žatých, kterou vydala Král. česká společnost nauk 
r. 1883. Širším kruhům zavděčil se Vel. Atlasem rostlinstva. Tábor 1886 
a poutavými články uveřejněnými v Živě. 
