43 
Opylení protogynických květu děje se obyčejně geiíonogainicky, anyť nitky 
tyčinek se prodlužují a ohýbají, tak že pyl z nich dopadá pak na blizny květů 
sousedních, níže položených. 
Roste v bažinách, příkopech a na pokraji rybníků: v Čechách zejména • 
v části východní a jižní, jakož i v horách Krušných, na Moravě v cípu jihozá- 
padním, v okolí Olomouce, Zábřehu, Ždaru, ve Slezsku v okolí Bčlska, Opavy i j. 
Rod 8 . obecný (Trientalis- europaea L., Sieben- 
stern — obr. 52) jest vytrvalá, 1 - 2 dm vysoká bylinka, vyhánějící z tenkého, 
plazivého oddenku jedno- 
duché, lysé lodyhy, které 
mají na spodu místo listů 
šupiny, výše několik stří- 
davých, malých lístkův a 
na vrcholku růžici ne- 
stejně velikých, podlouhle 
vejěitých listů zdánlivě 
celokrajných, pod lupou 
však velmi jemně zoub- 
5 1 . Diagram kvěhi ba- 
zanovce kytkovitého. 
kovaných, z jejichž paždí 
vyrůstají v máji a červnu 
jeden nebo dva úhledné, 
dlouze stopkaté květy. 
Tyto mají obyčejně 7díl- 
ný kalich o ěárkovitých 
uštech {F) a Tcípou, bí- 
lou, kolovitou, hvězdovitě 
50. Bazanovec kyikovitý ; A’ květ, c korunní plátek s tyčinkou. rozložcnou korunu, jejíž 
kopinaté cípy jsou až zcela 
na spodu spolu srostlé, tak že se zdá, jakoby koruna byla prostoplátecná. Někdy vyskytují 
se též květy se 6 - 9 ušty kališními a tolikýmiž cípy kor. Tyčinek jest tolik co 
plátků kor. a vyrůstají z jejich žlutého spodu. Kulatá tobolka obsahuje 
pouze 2 — 5 semen a dozravši otvírá se 7 chlopněmi. 
Roste v lesích, zvláště rašelinatých a na horních lukách v Krkonoších, horách 
Jizerských, horách Krušných, hornatině karlovarsko-tepelské, horní Šumavě a 
Brdech, jakož i v moravských Karpatech, ěesko-moravské vysočině, Jeseníku a 
v slezských Beskydách. 
vSrovn. pol. siodiii aczek. 
-) Od lat. trieiis = třetina, snad vzhledem k tomu, že stopky květní jsou asi tak 
dlouhé jako třetina celé rostliny. 
