54 
květní (3 - 5krát tak dlouhé jako listeny) a horní pysk podlouhle vejčitý, 2 - 3krát 
delší zaokrouhleného patra; prašníky nejsou spolu srostlé, nýbrž volné. 
Roste asi tamtéž a kvete v týchž měsících jako předčti. Zanedbanou slově 
odtud, že dlouho byla přehlížena, jsouc považována za b u b 1. obecnou. 
3. B. menší ÍU. minor L. - obr. 66) jest útlejší obou předch., má drob- 
nější, vícekrát vidličnatě (nikoli zpeřeně) dělené listy (L) o nitkovitých úkrojcích 
celokrajných (nebrvitých) a menší, bledožluté květy (F) s plochým, rezavě hnědě 
pruhovaným patrem zdéli horního pysku a s kratičkou, jen jako kuželovitý hrbol 
vyvinutou ostruhou. Plodonosné stopky se záhy ohýbají nazpět. 
Roste na pokrajích rybníků, v bažinatých příkopech a na rašelinách ve střed- 
ním Polabí, v poříčí Ploučnice a v Šumavě, vzácněji v Teplicko-Žatecku a Křivo- 
klátsko-Berounsku, na Moravě u Telče 
66. Biibhnatka menši; 67. Bnblinaika prostřední ; 
F květ, M měchýřek, L list (zvětš ). p květ se spodu; L Jist 'zvétš.). 
4. B. prostřední (U. intermedia Hayne - obr. 67) poznává se od druhů 
předch. hlavně tím, že má listy na větvích ve 2 řadách sestavené — kdežto 
u druhů předch. jsou listy sestaveny spirálně - a dvojího druhu: jedny [L) ze- 
lené, vícekrát v čárkovité, ostnito-brvité iikrojky vidličnatě dělené, do jedné 
plochy rozložené, většinou bez měchýřků ; druhé, obyčejně na zvláštních, ble- 
dých větévkách, zakrnělé, jen jako jednoduché nebo ve 2 - 3 ramena rozvětvené 
