63 
Vyskytuje se na keřnatých stráních, u cest a na mezích hlavně v širším okolí 
pražském a nížině polabské, ve střední i jižnější Moravě, ve Slezsku v okolí Tě- 
šína a Vidnavy. Kvete v červenci a srpnu. 
7. Z. vysoká (O. elatior Sutt., O. stigmatodes^ Wimm. — obr. 76) shoduje 
se v 2 klaných kališních lístcích, žláznato-brvitém okraji koruny, v žluté barvě blizny, 
a v tom, že tyčinky jsou přirostlé ke koruně na konci dolní její třetiny, s druhem 
předch., tak že jí někteří od něho ani neoddělují, zovouce ji společným jménem 
podle Linnéa z. větší (O. major L.) Má však kalich {/e) huňatý, trubkovitě 
zvonko vitou korunu {c) žlutavě hnědou, někdy červena vě naběhlou, tyči n k y 
dolejší (a) značně delší hořejších a laloky blizny kulaté. 
Jest u nás vzácná, jen z několika míst 
známa (Litoměřice, Jičín, Jaroměř). Cizopasí nej- 
raději v jetelištích na kořenech čekán ku (Cen- 
taurea scabiosa). Kvete v červnu a červenci. 
78 . Záraza šupinatá' 
F koruna, F-^ kalich a pestík, c dolní pysk korunní. 
79. Záraza menši' 
F podélný řez korunou, k, lístky kališní. 
8. Z. hořčíková (O. picridis'-^ F. Schultz. - obr. 77) bývá 2-4 dm vy- 
soká, nahoře huňatá. Kališní lístky jsou většinou nedělené nebo s malým zoubkem, 
zřídka 2klané, 1 — 2žilné a delší než trubka korunní. Trubkovitá, nahoře 
zvonkovitě rozšířená a trochu ohnutá, poměrně malá koruna (/j FP) jest žlutavě 
bílá, fialově žilkovaná a na okraji lysá; horní pysk její (r) jest tak mělce 
vykrojen, že se zdá býti celistvým; dolní pysk {c) jest trojlaločný, s pro- 
středním lalokem asi tak velikým jako jsou laloky postranní. Nitky tyčinek jsou 
b Řec. stigm atod es = tečkovaný. 
-j Cizopasí na hořčíku (Picris); viz tam. 
