72 
S počátku, kdy prasníky nejsou ještě zralé, jest blizna v takové poloze, že hmyz 
květ navštívivší musí se jí dotknout!. Když prasníky počnou pyl rozprašovat!, uhne 
se bl!zna na stranu, tak že an! nyní vlastním pylem nemůže být! zúrodněna. Te- 
prve koncem doby květní zaujme blizna takovou polohu, že se jí prašníky mohou 
dotknout! a pyl na n! vysypat!. 
-Vyskytuje se na podobných místech jako předch., nejraděj! v polohách hor- 
natějších. Kvete jako předch. v létě. Květů jejích užívají na thé prot! kaši!. 
88. Divizna malokvětá ; 
c koruna (podél rozříznutá) s t3-činkami. 
89. Divizna knotovkbvitá ; 
a tyčinka (zvětš.). 
Pozn. Místy vyskytuje se odrůda s listy na líci jen krátce a tence plstnatými, 
v hořejší část! lodyhy siřeji vejčitými a jen krátce sbíhavými, již Celakovský zove 
d. polosbíhavou (V. semidecurrens), jiní — považujíce ji za samostatný druh — d. 
horní (V. montanum Autt.). 
3. D. knotovkovitá (V. lychnitis^ L. — obr. 89) má spodní, podlouhle 
vejčité, po kraji hrubě vroubkované listy súžené v řapík, vejčitě kopinaté hořejší listy 
však kratičce řapíkaté nebo přisedlé (ale nesbíhavé) a oboje na líci lysé, na rubu 
však moučnatě plstnaté (zřídka olysalé). Lodyha bývá přes 1 m vysoká, jest na- 
hoře ostře hranatá a pomoučeně plstnatá, s plstí snadno smazatelnou. Světle žluté, 
(zřídka bílé) květy, rozvíjející se v měsících letních, tvoří obyčejně konečnou latu 
složenou z hroznů. Mají dosti dlouhé stopky (2krát delší kalicha) a všech pět 
tyčinek {a) s nitkami bělavě huňatými a prašníky ledvinkovitými, nesbíhavými. 
Od řec. Ivyvog = svítilna, poněvadž plstnatých listů užívalo se druhdy' jako knotů 
do svítilen. 
