104 
v jícnu se 2 hrbolatými výrostky, 4 tyčinky a vytrvalý kalich po odkvetu značně 
se zveličující. U nás vyskytuje se pouze jako pěstovaná květina nebo zplaněle a 
to ve dvou druzích : 
1. Kejklířka žlutá (Miniulus luteus L, M. guttatus DC, Pantoffelblume - 
obr. 139) jest bylina vytrvalá, s přímou nebo vystoupavou, 2-5 dm vysokou, 
lysou nebo žláznatě pýřitou lodyhou a vstřícnými, vejčitými, vyhlodávaně zubatými 
listy, jež jsou dole řapíkaté, nahoře však přisedlé a poloobjímavé. Úhledné, po- 
měrně veliké květy {F), rozkvétající 
v měsících letních, vyrůstají na 
dlouhých stopkách jednotlivě z paždí 
listů; mají trubkovitý, Shranný, 5zubý 
kalich, který se později zveličuje a 
nadýmá, a žlutou, v ústí často čer- 
venohnědě skvrnatou, tlamatou ko- 
runu, jejíž horní pysk jest 2klaný, 
dolní Sklaný, se dvěma hrbolatými 
138. Diagram a podélný řez kvělu 
koniti ndn lékařského . 
výrostky v jícnu. Tyčinky jsou 4 
dvojmocné, přirostlé ke koruně. 
Prašníky jejich (/, 2 , j) otvírají se 
zvláštními víčky a to jen tehdy, 
když se jich dotkne větší hmyz. 
139. Kejklířka žlnlá' 
F podélný řez kveteni. V levo znázorněn způsob opylení: 
limyz vnikaje sosákem do kvetu, stírá s něho pyl na spodní 
lalok blizny n ; 2 otevřev chlopeň zralého prašníku, hmyz nabírá 
si na sosák nový pyl ; laloky bliznové (n) se sevřely ; j hmyz \y- 
tahuje sosák s nabraným pylem ze květu, ani: o bliznu («) zavadí. 
Svrchní semeník má na vrcholku 
dlouhou čnělku zakončenu dvoula- 
ločnou bliznou (;?), která je velice 
zajírnava svojí dráždi vostí. Dotkne-li 
se jí totiž hmyz hledající na dně 
květu medovinu sosákem (/), ihned lupenité laloky se k sobě sevrou 
( 2 ). Otřelo-li se při tom se sosáku na spodní lalok něco pylu, sevrou se 
laloky trvale, nikdy více se nerozvírajíce; pakli však pyl na spodní lalok se neotřel, 
rozevrou se po několika minutách laloky znova. V obou případech jest dráždivost 
laloků bliznových nejen proto důležitá, že se takto pyl dostane na místo vhodné, 
nýbrž též proto, že pyl, který se z prašníků na sosák hmyzu nabral, neotírá se se 
sosáku hřbetem spodního laloku bliznového, kde by byl beztoho bezúčelným; se- 
vrou-li se totiž laloky bliznové, vznikne tolik prázdného místa v ústí koruny, že 
jím hmyz sosák s nabraným pylem zcela volně může vytáhnouti (j). 
