122 
Roste v lesích a na lukách. Kvete až v měsících letních. 
Čelakovský ho rozeznává 4 odrůdy, jež někteří považují namnoze za druhy 
samostatné. Jsou to : 
a) C. hajní pravý (M. ne- 
inor. genuinum). — hodí se na něj 
popis povšechný. Roste všude dosti 
liojně v lesích i na lukách. 
C. ubývající (M. de- 
crescens Cel. fil.) — má oproti 
předch. podlouhle trojhranné, na 
spodu uťaté, po obou stranách 
jen spoře zubaté listeny ze- 
lené nebo jen nejhořejší tro- 
chu namodralé; kalich i ra- 
píky listenů jsou huňaté a páry 
jejich se k hořejšku lodyhy pravi- 
delně umenšují. Květenství jest 
semeno právě vyklíčivši, 2 pozdější jeho stadium ; j mladá rost- 
linka přissává se deštičkou p na kořen hostitelky R. doSud pOUZC od RuprCChtic (vých. 
od Domažlic v jzáp. Cechách), kde 
více méně přetrhované. Jest znám 
160. Vývoj mladé rostlinky černýše lučního; 
jej poprvé (r. 1886) pozoroval dr. 
Lad. Čelakovský ml. 
y) Č. moravský (M. mora- 
vicum H. Braun) — má vejčité až 
3hranné, dole hluboce zastřiho- 
vaně zubaté, tak jako kalichy a 
listy S})oře bělohuňaté listeny dolní 
zelenavé, hořejší blankytné; 
úhledné, poměrně veliké koruny jsou 
červánkově červené a klasovité, bo- 
haté květenství je staženo. Jest znám 
dosud pouze od Vsetína na Moravě, 
kde byl r. 1883 objeven J. Bubelou. 
Č. český (M. bohemicum 
Kern., M. nemor. fallax Čel.) — jest 
oproti odrůdám předch. bylina dosti 
lysá, mající útlé, čárkovitě kopi- 
naté, celokrajné listy a takové též 
listeny, které však mají na spodu po 
obou stranách 2 zuby a jsou neba- 
řevné nebo až v samém vrcholku 
květenství trochu namodralé. Koruny 
jsou malé, žluté, v dolní části rezavé. 
Vyskytuje se ve vých. Polabí (zej- 
ména mezi Týništěm a Bolehcští), 
na česko-moravské hranici u Trpína 
(jvých. od Bystré blíže Poličky) a 
nedaleko odtud v okolí Kunštátu a 
Olešnice na^ Moravě. 
3. Č. lesní neboli horský (M. silvaticum L., M. alpestre Pers. — obr.. 
162) má chlupatou lodyhu, dlouze kopinaté, celokrajné, na spodu v krátký 
