131 
S krtičníkovitými rostlinami jsou blízce příbuzný rostliny trubačovité 
(Bignoniaceae), z nichž mnohé jakožto liány oplétají se kolem stromů 
v pralesích tropické Ameriky. U nás z nich neroste planě ani jediná, ale pro 
ozdobu pěstují se nejčastěji : 
1. Katalpa^ šeříkolístá (Catalpa^ syringaefolia- Sirns., C. cordifolia^ Moench., 
Trompetenbaum - obr. 176) — keř nebo stromek rychle rostoucí s hladkou, 
hnědou korou, odstálými větvemi a řapíkatými, široce vejčitými, přísrdčitými, dlouze 
zakoněitými, celokrajnými, až 3 d^n dlouhými, na líci lysými, na rubu pýřitými 
listy, které jsou buď vstřícné nebo v trojěetných přeslenech. Úhledné květy, roz- 
víjející se v červnu a červenci, jsou sestaveny v konečných latách. Mají hruško- 
vitý, v mládí pevně zavřený, v době květu 2klaný kalich a bílou, uvnitř žlutě 
skvrnatou a nachově kropenatou, zvonkovitou, až 3 cm dlouhou korunu s 51alo- 
176. Katalpa šeříkolistá. 
175 . Pauloiniie císařská; 
f zralá tobolka. 
čným, šikmým okrajem, 5 tyčinek, z nichž však 3 bývají zakrnělé, a svrchní se- 
meník. Plody jsou tenké, oblé, až 3 drn dlouhé, mnohosemenné, černavé tobolky, 
jež visíce s větví po celou zimu dolů, připomínají nemálo známé doutníky 
„viržinky". 
Jsouc domovem ve východních zemích sev. Ameriky, sázívá se u nás někdy 
v sadech pro okrasu, musí se však chrániti v zimě před mrazem. 
2. Trubač neboli protíha kořenující (Campsis^ radicans Seem., Bignonia^ 
radicans L, Tecoma radicans Juss., Klettertrompete — obr. 177) jest popínavý, 
6 Tak iiaz<’vá se své vlasti (sev. Americe). 
-) Slož. z lat. s y r i 11 g a = šeřík -(- foliům = list. 
•h Slož. z lat. cor, cordis = srdce foliům =.= list. 
■‘I Z řec. ;íá/ř.Trř7v = oh^bati, vzhledem k prohnutým plodům. 
") Pojmenov’án tak ku poctě franc. botanika J. Bigiioua; f I743- 
9 
