141 
3. H. nachová (L. purpiireum L. - obr. 188) jest oproti oběma předch. 
druhům bylina jednoletá, zřídka též dvouletá. Má větevnatou, 1 - 3 í//// vysokou 
lodyhu, dolejší listy okrouhlé, dlouze rapíkaté, hořejší srdčilo-vejčité, čím výše 
tím kratčeji řapíkaté, oboje srstnaté a po kraji vroubkované. Květy (F), směstnané 
po 3 — 5 v úžlabních polopřeslenech, jsou o mnoho menší nežli u obou druhů 
předch.; nachové, zřídka bílé koruny mají rovnou, tenkou, dole zaškrcenou trubku 
uzavřenu uvnitř příčným věnečkem chloupků. 
Roste jako plevel hojně na polích, u cest, v plotech a na pustých místech. 
Kvete skoro po celý rok (od března až do listopadu). 
4. H. obj ímavá (L. amplexicaule L. - obr. 189) má hned od spodu bo- 
hatě rozvětvenou lodyhu, listy většinou okrouhle srdčité nebo ledvinovité, po kraji 
vroubkované, dolní řapíkaté, horní však p ři s e d 1 é a lo- 
dyhu do polou objímající. Trubka nachové koruny 
jest rovná jako u druhu předch., není však uvnitř 
uzavřena věnečkem chloupků. 
Vedle květů normálně vyvinutých, jejichž koruny 
se otvírají, objevují se, zvláště časně na jaře a na pod- 
zim, drobné kvítky k 1 e i stog am i c ké se zakrnělými, 
nikdy se nerozvíjejícími korunami (obr. 190). Cnělka 
jejich je zprohýbrna a neobyčejně dlouhá ramena bliz- 
nová (obr. 190 B) přikládají 
se těsně k prašníkům, pylem 
jejich se zúrodňujíce. Ač jsou 
tedy květy kleistogamické zcela 
nepatrné, mohou přece vyvi- 
nout! dokonalá semena. Pro 
rostlinu jest to zejména tehdy 
důležito, když následkem jar- 
ních a podzimních chladů 
z normálních květů semena se 
nevyvinou, poněvadž hmyz 
nelétá a pyl nepřenáší. 
Však i v létě, zvláště za deštivého a chladného po- 
časí, zůstávají koruny normálně vyvinutých květů stále 
zavřeny a blizny zúrodňtijí se v nich autogamicky.^ 
Jest obyčejnou, jednoletou polní plevelu Kvete 
od března až do podzimu. 
5. H. žlutá neboli pitulník- (L. galeobdoloii'" 
Crantz, Galeopsis-^ galeobdolon L., Galeobdolon- luteum^ 
Huds., Goldnessel - obr. 191) liší se od ostatních hlu- 
chavek několika věcmi, proto ji někteří od hluchavek 
oddělují a činí samostatným rodem. Má totiž koruny 
žluté, uvnitř hnědě skvrnaté, postranní ušty spodního pysku dokonale vyvi 
nu té (F) a prašníky lysé. Kromě toho vyhání z oddenku vedle vystoupavých 
lodyh položené, listnaté, někdy kořenující výběžky. Listy jsou vejčité, čím výše 
užší, tak že hořejší bývají vejčitě kopinaté, všecky pak jsou vroubkované. 
190. Kleistoganiiiký květ (A) a po- 
délný řez té,l>ož {B) liluchav- 
ky objimavé (zvětš. . 
191. Hliichnvka žhitá; 
F květ. 
') Viz v Termín, slovn. ve sv. I. pod heslem p s e n d o k 1 e i s t o g a m i e. 
-) Rus. iiii Ky.iÓH n Ki, znamená naši kon opici (Galeopsis). 
•') vSlož. z rec. yalka = tchoř (i^ó/.og = zápach, vzhledem k tónin, že rozemnuté- 
listy někter3'ch drnhň nepříjemně páchnou. 
Viz pozn. -) na str. 150. 
Lat. Inteus = žlutý. 
