167 
vitých výhoncích, v nervatuře vej čitých listův a v květenství s předch., má však 
větve dokonale oblé a lysé. Byla pozorována na travnatých pahorcích v okolí 
Jičína a Písku. 
3. M. uherská (Th. pannonicus Autt., Th. Marschalliamusi Willd.) má vy- 
stoupavé, nešlahounovité, v hustém trsu směstnané lodyhy nahoře slabě 4hranné, 
kolkolem dosti stejně pýřité až huňaté, listy čárkovité, k dolejšku klínovité, na- 
mnoze značně zhlížené, s podobnou nervaturou jako m. k a 1 a m a n d r o v i t á, a bledě 
lilákové až bílé květy v přeslenech většinou oddálených. 
Roste porůznu na pahorcích a mezích, v Čechách 
hlavně v širším okolí pražském a západním Polabí, na 
Moravě v části jižní a střední. 
4. M. položená (Th. humifusus Bernh., Th. 
nummularius- Autt) má oproti odrůdám předcházejícím 
hlavní výhonky (lodyhy) na zemi kolkolem rozlo- 
žené, šlahounovi- 
t é a na nich po- 
měrně krátké, vystou- 
pavé, řáděné větvičky 
p ř i o b 1 é (nezřeteln č 
čtyřhranné) a kolko- 
lem stejně chlupaté ; 
okrouhlé nebo široce 
vejčité, dloužeji řapí- 
katé listy mají po- 
stranní nervy na konci 
obloukovitě ku předu 
ohnuty a v nedoko- 
nalý nerv pokrajní se 
spojující. Světle nachové květy jsou směstnány v krátká, 
strboulovitá květenství. 
Roste asi v týchž okresích jako předch. 
5. M. úzkolistá (Th. angustifolius Pers.) sho- 
duje se ve š 1 a h o u n o v i t ý c h hlavních výhoncích a 
přioblých, kolkolem chlupatých větvičkách s m. po- 
loženou, má však listy čárkovité až elliptičné, v krátký 
řapík klínovitě súžené, s postranními nervy dosti rov- 
nými, v pokrajní nerv nesplývaj í čími. Růžové 
květy jsou směstnány do krátkých, strboulovitých lichopřeslenů jako u druhu předch. 
Roste v Čechách v širším okolí Prahy, v Polabí, Jičínsko-Boleslavsku, poříčí 
Ploučnice a Teplicko-Žatecku, na Moravě v okolí Bzence, ve Slezsku u Opavy. 
225. Květ mateřídoušky : 
A v prvni době (prašnikové), B v druhé 
době (pestíkové). 
226. Tymián. 
6. M. překrásná (Th. pulcherrimus Schur., Th, carpaticus Čel.) má jako 
obě předch. hlavní lodyhy šlahounovité, ale větévky jejich zřetelně 4 hranné a 
dole jen po 2 stranách pýřité, teprv až pod květenstvím kolkolem chlupaté. Okrouhlé 
nebo vejčité listy mají po kraji okružní nerv, s nímž postranní nervy se spojuji. 
') Bedř. Marse halí z Biebersteinu zasloužil se zvláště o květenu ruskou; 
*r 1826 v Marevu u Char;<ova. 
-) Má listy asi takového tvaru (ale ovšem mnohem menší) iako vrbina peníz- 
ková (Lysimachia nummularia). 
