174 
2. Š. lesní neboli ladní (S. silvestris L., S. nemorosa Rchb. - obr. 234) 
liší se od druhu předch. tím, že netvoří na spodu listových rozet a že 
pýřité, ale bezžlázné lodyhy mají 3-6 párů listů, které jsou leskle žláznato- 
tečkované, na rubu hustě pýřité až krátce plstnaté a dole jen slabě srdčité nebo 
uťaté. Květy, rozvíjející se hlavně až v červenci a srpnu, jsou d r o b n ě j š í, barvy 
modrofialové nebo růžové, a vejěité, dlouze zakončité listeny namnoze nachově 
zbarveny, poněkud blánovité, zdéli kalichův. Ostatně jest jakou š. luční horní pysk 
kalicha 3zubý a kratší ramena tyčinek jsou rozšířena. 
Také u tohoto druhu vyskytují se dvoje rostliny: s květy většími a s květy 
asi o polovici menšími. 
Roste na stráních, u cest, na mezích a suchých lukách v širším okolí pražském, 
v Polabí a Žatecko-Teplicku, na Moravě obecně v části jižní, jinde porůznu; ve 
Slezsku chybí. 
236 . Šalvěj přeslenatá ; květ. 
Pozn. Na několika místech v Čechách (na př. ii Prahy, Loun a Žatce), jakož 
i na Moravě v okolí Znojma (údolí Dyje, Hradiště, Tasovice, Výmyslice u Krumlova) 
byl pozorován míšenec obou předch. — š. obojetná (S. ambigua Čel., S. 
elata Hort). 
3. Š. lepkavá (S. glutinosa L. - obr. 235) má přímé, jednoduché, zřídka 
větvité lodyhy nahoře i s květy porostlé lepkavými chlupy, troj hran ně vejěité, 
hrubě vroubkované listy na spodu srdčito-hrálovité, a veliké koruny špi- 
navě žluté, hnědě tečkované. Kromě toho liší se od obou druhů přech. také 
tím, že má horní pysk kališní nedělený (/) a kratší ramena tyčinek 
ukrytých pod horním pyskem nerozšířená 
