179 
1. Zběhovec plazivý (Ajuga reptans L, - obr. 241) vyhání z vytrvalého 
oddenku vedle poměrně velikých, řapíkatých, podlouhle vejěitých, slabě zubatých až skoro 
celokrajných, často v přízemní rozetku sestavených listů plazi vé, listnaté výběžky a přímé, 
1 - 3 dví vysoké, jednoduché, dvouřadé chlupaté, ostatně však lysé lodyhy po- 
rostlé oddálené listy podobného tvaru jako jsou 1. přízemní, avšak nezřetelně řa- 
píkatými až přisedlými, jež přecházejí v hořejší části lodyhy znenáhla v listeny 
namnoze celokrajné. Květy {F, Ty), vyrůstající v hořejší části lodyhy z paždí li- 
stenů ve zhlížených lichopřeslenech, skládajících listnatý klas, mají 5zubý kalich 
a modrou (zřídka růžovou nebo bílou) korunu, jejíž horní pysk je zakrnělý vc 
2 zoubky, dolní však dokonale vyvinut a ve 3 laloky ro- 
zeklán. V trubce koruny {c) jest dole kroužek chloupků, 
které zabraňují vodě dešťové a nepovolaným drobným ži- 
vočichům přístup k medovině na dně květu se vyměšující. 
Po odkvetení koruna neopadává jako u valné většiny 
rostlin, nýbrž zvadne a uschne na plodu. Dvojmocné ty- 
činky vyčnívají z trubky korunní; prašníky jejich nejsouce 
kryty horním pyskem kor., ukrývají se před deštěm pod 
listeny výše postavených lichopřeslenů. 
Tvrdky (/>) jsou vnitřními stěnami dosti vysoko spolu 
a se čnělkou srostlé, kdežto u valné většiny pyskatých 
jsou až dolů od ěnělky a od sebe odděleny. 
Také to je zajímavo, že vedle jedinců s květy homo- 
gamickými vyskytují se jedinci s květy dichogamickými 
a to jednak protogynickými, jednak protandrickými. Opy- 
lení děje se způsobem normálním jako na př. u hlu- 
chavky skvrnité (str. 139). 
Roste na vlhkých lukách, pastviskách a po krajích 
lesův. Kvete hlavně koncem jara. 
2. ) V Krušných horách, v předhoří jižní Šumavy a 
v okolí Lomnice nad Lužnicí vyskytuje se na horních les- 
ních lukách zb. jehlancovitý (A. pyramidalis L. — obr. 
242), podobný celkem z. plazivému, s nímž i současně 
rozkvétá; má však lodyhu kolkolemhuňatou a veliké pří- 
zemní listy zcela krátce řapíkaté. Ostatně jsou listy lo- 
dyžní hustší, k vrcholku se zmenšující, takže celá rostlina 
nabývá tím jehlanco vité ho tvaru, a modré květy počí- 
nají vyrůstati z paždi listů již nízko nad zemí. 
3. Z. lesní (A. genevensis ^ L. - obr. 243) rozeznává 
se od z. plazi vého těmito znaky: nevytváří ani pla- 
zivých výběžkův ani přízemních rozet; má lo- 
dyhy všestranně huňaté a listeny hrubě vroubko- 
vané zubaté, hořejší namnoze t ro j 1 a 1 o čn é. 
Roste na lesních lukách a keřnatých stráních. Kvete jako z. plazivý hlavně 
koncem jara, ale někdy opět po druhé koncem léta. 
Pozn. Na Prchalo vském kopci a čedičovém kopečku Hončově Hůrce u Pří- 
boru pozoroval odb. učitel F r. Talpa větší počet rostlin, které měly místo vstříc- 
ných listů trojčetné přesleny (viz též v Slovn. terminol. pod heslem p 1 e i o p h y 1 1 i e). 
4. Yva- (A. chamaepitys^ Schreb., Teucrium^ chamaepitys L. - obr. 244) jest 
243. 
Zběhovec lesní ; 
F květ. 
M Je zvláště hojný v okolí švýcarského města Žeuevy (Geneva). 
-) Srovn. pozn. na str. 178. 
•h Slož. z řec. xaiiai = na zemi .tíziig = smrk, tedy tolik jako nízký smrček, 
vzhledem k úzkým listům. 
Viz pozn. -) na str. násl. 
12 
