184 
katými, vejčitými až kopinatými, ostře pilovitými, na líci zelenými, na 
rubu bělošedě plsfnatými listy. Květy {ř ) vyrůstají z paždí čárko vitých listenů 
v hustých, zhlížených lichopřeslenech skládadajících na konci lodyhy a větví klaso- 
vitá květenství, jež bývají v mládí více měně převislá. Mají chlupatý, zvonkovitý, 
5zubý kalich a nálevkovitou, skoro pravidelně 4klanou korunu barvy bledě lilá- 
kové až červené. Slabě dvojmocné (skoro stejně dlouhé) tyčinky vyčnívají daleko 
z koruny a nahoře se rozestupují; pytlíčky prašníkové leží vedle sebe a každý se 
otvírá zvláštní skulinou (a). Po odkvetení sklánějí se zuby kališní dohromady, 
činíce ochranou stříšku nad dozrávajícími, jemně bradavkatými tvrdkami. 
249. Ožanka lesní; kalich. 
Vedle obojakých, prvoprašných kvě- 
tů {F, q) vyskytují se též hojně 
květy pestíkové (iy, e), o málo men- 
ší, které v první době rozkvětu mají 
převahu ; zřídka vyskytují se pestí- 
kové květy na zvláštních jedincích. 
Roste v několika odrůdách na 
březích řek a rybnÍKŮ, v příkopech. 
ve vlhkých křovinách a u lesních potoků. Kvete jako všecky druhy mát až v mě- 
sících letních. 
Listy i květy silně páchnou a užívalo se jich dříve v lékařství. 
Pozn. Místy, na př. mezi Veselím a Třeboní a podle potoka u Černošic na 
dolní Berounce blíže Zbraslavi pozorován byl (r. i88i.od dra. E d. Grégra) míšenec 
máty lesní a m. vodní (M. silvestris-aquatica), který někteří považují za samo- 
statný druh, zovouce jej m. pýřitou (M. pubescens W.) nebo m. šanto vitou 
(M. nepetoides Sej.) 
V údolí potoka Hradnice u Znojma vyskytuje se hojně míšenec m. lesní 
