188 
řitoii lodyhu a řa píka té, vejčité, pilovité, ke spodu obyčejně súžené listy, které 
se čím výše zmenšují a jsou na vrcholku lodyhy i větví směstnány v ja- 
lové, (bezkvěté) svazečky. Květy jsou nahloučeny do kulovatých, vesměs v paždí 
listů sedících, více méně oddálených lichopřeslenů. 
Roste v několika odrůdách dosti hojně na podobných stanoviskách a kvete 
v týchž měsících jako předch. 
7 . M. jemná (M. gentilisi Sm.) má 
jako m. přeslenatá, které se značně 
podobá, lodyhy a větve zakončeny jalový- 
mi svazečky listů a lichopřesleny vesměs 
úžlabní, dolejší stopkaté. Vejčitě ko- 
pinaté, ostře a hluboce pilovité listy jsou 
však krátce řapíkaté, podle postranních 
nervů svraskalé a často i s lodyhou čer- 
vené. Celá rostlina páchne bazalkou. 
/ 
257. Máta volni' 
F květ. 
258. Polej ; 
F koruna, c táž rozéísnutá květu obojakého, c^ květu pestikového 
s neplodnými prašníky ; k kalich. 
Pěstuje se někdy v selských zahrádkách a zřídka zplaňuje. Kvete hlavně 
v červenci a srpnu. 
8 . M. zahradní (M. hortensis Tau^ch, INI. sativa L. — obr. 256 ) má jedno- 
duchou nebo hned zdola větevnatou, hustě chlupatou lodyhu a krátce řapíkaté, 
vejčité, k oběma koncům súžené a hrubě pilovité, anebo široce vejčité, stříhaně pi- 
lovité, obak dosti hustě chlupaté, namnoze popelavě třpytivé listy, které čím výše 
se zmenšují. Lichopřeslenv sedí vesměs v úžlabích listů jako u obou druhů předch. 
M Lat. geutili.s 
zu.šlechtěný. 
