228 
pak na blizny starších květů, jichž vždy dříve se dotýkají nežli prašníků, 
poněvadž prašníky daleko přerůstají. Dle Kernera jest ku konci doby 
květní možná též autogamie, anyť květy ohnutím stopek zaujmou takovou polohu, 
že blizny leží zrovna pod prašníky, tak že pyl se na ně může vysypávati. 
Také na večer a před deštěm ohýbají se poněkud stopky květní dolů, aby vyční- 
vající prašníky a blizny netrpěly rosou ani deštěm. 
Rod 2 . velkokvětá (Col- 
loinia^ grandiflora Dougl., die Kollomie, Schleim- 
same — obr. 312) jest jednoletá bylina as m 
311 . Diagram kvetu jirnice modré. 
Náležejíc květeně alpské, jirnice pěstuje se u nás, zvláště v hornatějších 
krajinách často pro okrasu v zahrádkách. Mnohdy vyskytuje se též zplaněle 
v křovištích a na vlhkých lukáchj tak pozorována 
byla na některých místech pod Šumavou (na př. 
u Frimburku), v Krkonoších a v poříčí Ploučnice ; 
u Vsetína a Osvětiman (v okrese kyjovském) na 
Moravě zdá se býti zdomácnělou. 
Druhdy užívalo se jí (hlavně na Rusi) v lé- 
kařství. 
vysoká, s přímou, tuhou, obyčejně větevnatou, na- 
hoře žláznatě chlupatou lodyhou a úzce kopina- 
tými, celokrajnými nebo jen spoře zubatými listy. 
Květy, rozvíjející se hlavně v červenci a srpnu, 
jsou nahloučeny na konci lodyhy a větví v plo- 
chých strboulech. Mají 5klaný kalich a nálevkovi- 
tou, 5cípou korunu {F) s dlouhou trubkou, barvy 
nejprve žlutavé, pak načervenalé. Tyčinky jsou 
dlouhými nitkami vrostlé do trubky korunní. Ze 
svrchního, vejčitého semeníku, který má dlouhou, 
jednoduchou čnělku, dozrává trojpouzdrá tobolka 
obsahující v každém pouzdře po jednom nebo po 
dvou semenech. Dozravši tobolka poltí se za parných 
hodin poledních prudce ve tři chlopně a odmršťuje při tom chlopně i semena daleko 
od rostliny. 
310 . Jirnice modrá ; 
c rozčisnutá koruna ; p pestik s podplodníin 
terčem t, n bi zna; /plod ve vytrvalém ka- 
lichu k ; fy týž na přičném řezu 
2 semeno. 
Zajímavo, že se vyvinují - u nás snad následkem nedostatku způsobilého 
hmyzu, který by přenášel pyl — zvláště u rostlin na suchých, písčitých místech 
květy kleistogam ické, s drobnými, v kalichu ukrytými, nikdy se nerozvíje- 
') Od řec. y.ólla = lep, poněvadž slupky semen obsahují rosol. 
