234 
tice mohou klíčiti i tehdy, prošla-li zažívacím ústrojím některých živočichů a že 
podržují klíčivost i po několik let4 
319. Znázornéni vývoje mladé povázky : 
z píidélný řez semencMii (zvětš.). 
těšce, ligrusu, vikvi^ hrachu, kru- 
činkách), vřesu a j. Nejvíce škod 
nadělá u nás na jeteli, vytvářejíc 
na polích jetelových tak zv. ;;po- 
vázková hnízda."' Poněvadž 
320. Přičnčný řez lodyhou chmele {ch'), kolem níž se ovinula 
kokotice větší {k, k^), zapustivši do ní střebadla (silně zvětš.). 
se snadno rozmnožuje, jest úředně nakázáno, kde- 
koli se objeví, ji ničili. 
2. K. větší (C. major DC, C. europaea « 
L., C. vtilgaris Pers. - obr. 321) podobá se vět- 
vitou lodyhou, klubkovitými květenstvími a krát- 
kými kalichy k. menší. Má však lodyhu silnější, 
šupinky (/) v koruně menší, někdy přemalinké, 
k sobě neskloněné, tyčinky z koruny n e ě n ě- 
jící (F) a čnělky kratší než semeník (kdežto 
u k. menší jsou čnělky delší semeníku). Často 
vyskytují se u ní též květy 4četné. 
Cizopasí nej raděj i na kopřivách, chmelu. 
' ) Obšírnější vysvětlení toho viz ve spise h n d. Kocha: Die K 1 e e u n d F 1 a c h s s e i d e 
( řleidelberg i88o; a v pojednání Fr., Polívky; »Cizopasné rostliny j e v n os n n b n ě« , 
nveřejněném ve škol. programech c. k. česk, gymnasia olomúckého z roků 1890 a 1891. 
321. Kokotice větší; 
F podélný ř z květem, c podélný řez ko- 
runou se šupinkami š. 
