264 
i jemný vánek v pohyb je uvádí, pyl jest moiičnalý, velmi lehounký a blizny 
jsou porostlé hustými chloupky, v nichž pylová zrnéčka snadno uváznou. Opy- 
lení hmyzem jest podporováno hlavně nápadným zbarvením tyčinek a jemnou 
vůní květů. Nejčastějšími navštěvovately jsou mouchy a pak včely, které sbírají 
pylový prášek, navlhčil jíce jej dříve medem ze sosáku. 
Roste hojně u cest, na polích i na 
lukách. Kvete od máje až do podzimu. 
2. J. větší (P. major L. - obr. 
359) má listy vejčité nebo elliptičné, 
v dosti dlouhý řapík súžené, 5 — 9- 
žilné, obyčejně lysé. Přímé stvoly jsou 
jen asi zdéli listův a klasy obyčejně delší 
Jitrocel větší; ^^^žli stvol sám, kdežto u j. prostřed- 
květ, /^2 podélný řez téhož, / zralá tobolka. ního jsou stvoly vždy delší než listy a 
klasy alespoň dvakráte kratší svých stvolů. 
Tyčinky mají nitky bílé a prašníky s počátku fialové, později namnoze hnědé. 
Tobolky (/) obsahují v každém pouzdře po 4—8 semenech, tak že vzrostlá rost- 
lina dává semen několik tisíc. 
Aby se zamezilo pokud možná zúrodňování blizen pylem vlastním, dospí- 
vají blizny mnohem dříve nežli se počnou prašníky otvírali; někdy jest koruna 
ještě zavřena a dospělá blizna z ní již vyčnívá. Nicméně zachovává blizna schop- 
nost býti zúrodněnu po celou dobu květ- 
ní. Také tím podporuje se zúrodňování 
pylem cizím, že vedle květů obojakých 
vyskytují se někdy květy pestíkové s ne- 
dokonalými prašníky a květy prašníkové 
s nedokonalými pestíky a to buď na téže 
rostlině nebo na rostlinách zvláštních. 
Konečně dlužno uvésti, že některé 
rostliny mají květy zařízeny více pro opy- 
lení větrem, jiné pro opylení hmyzem. 
U prvých (obr. 157 Aj), jež Knuth 
nazývá forma an e m o p h i 1 a,^ jsou stvoly 
delší a klasy, s poěátku 3 - 4 c;// dlouhé, 
prodlužují se v době květu na 7-8 
cm) cípy korunní jsou špičaté a široce 
od sebe rozloženy; nitky tyčinek jsou 
bledé a čnějí 7-9 mm z koruny; blizny 
jsou značně dlouhé. U druhých (obr. 
157 F) - forma entomophila- - 
jsou stvoly nižší, jen asi 15 cm vysoké, 
cípy kor. širší, zaokrouhlené, šikmo vzhůru 
postavené, nitky tyčinek kratší a červe- 
nější, blizny z koruny málo vyniklé. 
Opylení jest téhož způsobu jako u druhu předch. 
Roste hojně na podobných místech a kvete v týchž měsících jako předch. 
Náleží k oněm rostlinám, které Evropan po vší zeměkouli, zejména do Ameriky 
roznesl; proto jej zovou severoameričtí domorodci „šlépějí bělochů.'' Kořenů a 
rozmačkaných listů užívá se v domácím lékařství na rány; semena žerou rádi 
zpěvní ptáci. 
b Slož. z řec. areuog = vítr — cfú.Éo) = miluji. 
') Slož. z řec. svToua — hmyz -\- q i/Jco — miluji. 
