Éád XXV. Tykvicovité (Cucurbitaceae) 
jsou byliny s plazivými nebo otáčivými lodyhami, se střídavými, řapíkatými, dla- 
nitě laločnatými listy, s úponkami a s pravidelnými, 5četnými květy nejčastěji 
jednodomými, z jejichž spodních semeníků dospívají namnoze dužnaté bobule. 
Jsou skoro vesměs původu cizího; pro naši květenu mají důležitost hlavně 
jen 4 rody, z nichž tři - tykev (Cucurbita), okurka (Cucumis) a posed 
(Bryonia) vytvářejí dužnaté plody nástěnnými semenicemi přehrádkované a více- 
semenné, čtvrtý — posed štětinoplodý neboli libenka (Sicyos) vyvinuje 
však přísuché bobule jednopouzdré a jednosemenné. 
Soustavný přehled těchto rodů jest takový: 
koruna 5klaná; prašníky 
všecky v kužel srostlé ; 
úponky rozvětvené 
1. Tykev (Cu- 
curbita) 
plod dužnatý, 
vícesemenný, 
lysý 
plody namnoze veliké 
bobule ( tykvi ce), vně 
s tnhou korou, mnolio- 
semenné 
koruna hluboce sdílná ; 
prašníky, skloněné v ku- 
žel, srostlé po 2 a pátý 
volný ; úponky namnoze 
jednoduché 
plody malé (asi zvíci bo- ( 
hatého hrachu), vně j 
s tenkou slupkou, pouze i 
2 — ósemenné I 
3 . Posed (Bryonia) 
plod přísuchý, jednosemenný, 
štětinkatý 
\ 
4 . Libenka (Sicyos) 
2. Okurka, me- 
loun (Cucumis) 
Rod 1. (Cucurbita^, Kůrbis) má plody dužnaté, v 3 - 5 pře- 
hrádek rozdělené, mnohosemenné, prašníky všecky více méně spolu srostlé a koruny 
namnoze Sklané. Úponky jsou rozvětvené, semena mají ztloustlý okraj. 
Pěstuje se nejčastěji ve 3 druzích: 
1. Tykev obecná neboli dyně^ (Cucurbita pepo^ L, Feldkůrbis — obr. 438) 
jest statná, lletá bylina s poléhavou nebo otáčivou, štětinatou lodyhou a velikými 
b Tykev, staroslovanské tyk v a, ruské lyKBa pochází nejspíše od řeckého aíxvg^ 
oixvog — okurka. 
^) Tak nazývá se tykev již u Plinia ; zkomoleno z lat. cucumis = okurka -}- 
orbis = kruh, vzhledem ke kulovatému tvaru plodů. 
^) Dyne, stslov. dynja, rus. /i;LiHa, pol. dynia, chorv. dinja, souvisí dle M i- 
klosiche se slovesem dunati = býti nafouklým, vzhledem k plodům. 
Lat. pepo (= řeck. jiéjicov) — slul starým náš meloun. 
