321 
střídavými, řapíkatými, okrouhle srdčitými, dlanitě 51aločnými, drsnými listy. Po stranách 
řapíkových spodin vyrůstají z lodyhy rozvětvené úponky, jimž přikládají morfologové 
různý význam. Nejsprávnější asi jest považovali je za přeměněné listy již z toho dů- 
vodu, že se někdy mezi jejich rameny vyvine část lupenitá, tak že se pak sku- 
tečným listům nemálo podobají. Ovšem dlužno za to míti, že list, který v ůponku 
se přeměnil, jest na ůžlabní větévce nejspodnějším a tak velice dolů posunut, že 
se zdá vyrůstat! z osy hlavní blíže listu mateřského. 
438 . Tykev obecná. 
Veliké, žloutkově žluté, jednodomé květy vyrůstají v letních měsících 
vesměs jednotlivě z paždí listů. Květy pestíkové (obr. 439 F a mají 
spodní semeník s krátkou čnělkou, rozdělenou ve 2 - 3 blizny, 5cípý kalich a 
nálevkovitou, skoro do polovice Sklanou, v poupěti řasnato-chlopnitě složenou 
korunu, jejíž spodek je s kalichem až na prosté jeho cípy srostlý v mělký pohár; 
při odkvetení odděluje se tento pohár od semeníku, tak že s korunou opadává zá- 
roveň i kalich. 
439 . Rozbol kvělů tykve obecné: 
F podélný řez květem pestíkovým ; Z', pestik ; p příčný řez semeníkem ; F.2 podélný řez květem prašníkovým 
F^ střed téhož květu. 
Květy prašníkové (obr. 139 ^ podobné složení jako květy 
pestíkové, ale jsou dloužeji stopkaté a mnohem větší, majíce až 1 dm v průměru, 
jsouce nápadnější, lákají k sobě hmyz dříve nežli méně nápadné květy pestíkové, 
což jest rostlině jen ku prospěchu, poněvadž hmyz tím jistěji pyl na blizny 
přenáší. Za týmž účelem rozvíjejí se také květy prašníkové dříve nežli květy pe- 
stíkové. Tyčinky, počtem 5, jsou nitkami vetknuty do poháru, jejž tvoří spodek 
koruny s kalichem; mají hadovitě zprohýbané extrorsní prašníky srostlé 
v kužel, jenž zaujímá střed květu, tedy totéž místo, které zaujímají ve květech 
pestíkových blizny; při přenášení pylu jest i toto zařízení pro rostlinu výhodno, 
poněvadž hmyz otírá pyl ve květech pestíkových právě asi tam, kde si 
21 
