340 
oproti květenství bezovému bývá mezi širokými listy více'] zastiňováno 
Uvnitř květenství jsou květy plodné {F), mající trubkovitě zvonkovité, 5cípé 
koruny mnohem menší, 5 vyčnívajících tyčinek s introrsními prašníky a spodní 
semeník jinak téže povahy jako u bezu černého. Peckovice (/) zráním červe- 
nající jsou j e d n o s e m e n n é, anať dvč pouzdra i s vajíčky zakrní a jeví se 
pak jako vypouklá žebra (obr. 467). Tím hlavně liší se kalina od bezů, které mají 
peckovičky 3 - 5semenné. Opylení jest podobné jako u bezu černého. 
Roste v křovištích a na pokraji lesů v. Sází se však též hojné v zahradách, 
zvláště v odrůdě s květy vesměs jalovými, nahloučenými ve velikých kulatých 
kvčtenstvích, z^^ané k. růž ovitou (V. opulus p roseum L.). 
2. Tušaiaj neboli chudovina 
(V. lantana^ L., tůrkische Weide — 
obr. 468) jest keř nebo stromek se 
vstřícnými, vejčitými, nedělenými, 
pilovitými, na rubu svraskale žilna- 
tými, od hvězdovitých chlupů plstna- 
tými listy a bohatými, dosti plochými 
vrcholíky, jejichž stopky jsou tak jako 
mladé větve a řapíky plstnaté. Květy 
467. Diagram kvetu kaliny obecné. 
vesměs p 1 o d n é mají svrchní, 5zubý 
kalich, špinavě bílou, zvonkovité 
kol o v itou, . 5cípou korunu a 5 ty- 
činek. Jednosemenné, vejěité, s boků 
smáčknuté, s počátku zelené peckovice 
později zčervenají a dozravše zčernají. 
466. Raima obecná ; 
F květ plodný, / příčný řez bobulí. Roste na kamenitých, porostlých 
stráních, na výslunných kopcích a u cest 
v teplejších polohách, zejména v severní části širšího okolí pražského, v záp. Po- 
labí, českém Středohoří a hornatí ně křivoklátsko-berounské, na Moravě v části 
jižní a střední; ve Slezsku neroste. 
Také se sází pro okrasu v zahradách. Kvete v máji a červnu. 
V kořenáčích pěstuje se někdy jihoevropská kalina vavřínová (V. tinus^ L., 
Steinlorbeer, Laurustin — obr. 469) — keř s listy vejčitými, c e 1 o k r a j n ý m i, pře- 
Tak nazývají Vlachové naši kalinu. 
Jménem tím zove tuto kalinu již Plinius. 
