351 
5. S. chlumní (G. silvestre Poli. — obr. 483) vyhání z tenkého, láinavého, 
trsnatého oddenku stejnotvárné lodyhy spodem položené, výše však vy ston pavé 
nebo přímé, 1 — 3 dm vysoké, čtyřhranné, na hranách hladké. Podlouhle 
nebo čárkovitě kopinaté, hrotité, jed no žil né, dosti tuhé listy {L) mají 
na rubu vyniklý nerv, jsou světle zelené, sušením nečernající a stojí 
v přeslenech namnoze po 8 nebo po 6 — 7. Bíle kvítky, rozvíjející se v měsících 
letních, mají ploché koruny, jejichž cípy jsou oproti předch. druhům protaženy 
ve špičku; u předch. druhů jsou totiž ušty korunní tupounké a většinou měkkým 
hrotem ukončeny. Stojí na delších, vláskovitých stopkách v konečné, bohaté, rozkla- 
dité, vrcholíkovité latě a dospívají v plody (/) na 
povrchu (pod lupou) velice jemně zrnkaté. 
Roste hojně na keřnatých, kamenitých stráních, 
v suchých hájích a na vřesovištích. 
483. Svízel chlumní ; 
L konec listu, /' plod (zvětš.l. 
484. Svízel horský; 
f plod (zvětš.). 
Vyskytuje se ve 2 odrůdách: 
d) S. lysý (G. glabrum Hoffm., G. laeve Thuill., G. austriacum Autt.) — s lo- 
dyhou i listy lysými a lesklými. 
h) S. draslavý (G. silv. ^ hirtum Koch, G. scabrum Jacq) -- mající dolejší 
část lodyhy a dolejší listy draslavě srstnaté. 
6 . Ve Sněžné rokli a na Kesselberku v Krkonoších a ve Vel. Kotlině v Jese- 
níku vyskytuje se jako vzácnost s. krkonošský (G. sudeticum Tausch), shodující 
se v trsnatém oddenku, v jednožilných, hrotitých listech a v špičatých, plochých uštech 
korunních s druhem předcházejícím. Vytváří husté trsy z vystoupavých, pouze t — 20 cm 
vysokých, qhranných, lysých, na hranách hladkých lodyh, které )sou porostlé 
většinou óčetnými přesleny kopinatých, jemných, temněji zelených, sušením 
