368 
brk tlusté, dlouhé, plazi v é výběžky s listy někdy pouze trojčetnými. Květenství 
jest s m ěstn a n ě j š í, načervenale bílé, vonné květy jsou trochu větší a koruny 
mají delší trubku. 
Roste ve vlhkých horských lesích, zvláště v roklích, v příkopech a na bře- 
zích : v Krkonoších, horách Jizerských, českém Středohoří, horách Krušných, pří- 
bramských Brdech a Šumavě, jakož i porůznu v hornatých krajích Moravy a 
Slezska. Kvete hlavně v máji a červnu. 
3. K. dvoudomý (V. dioica L. - obr. 
508) má plazivý, výběžkatý oddenek, z jehož 
508. Kozlík dvoudomý^ 
A rostlina prašnlková, B květenství rostliny pestikové. 
509. Kozlík innohomanželný. 
konce vyrůstají přímé, jen asi 15—35 cm vysoké, jednoduché, rýhované lodyhy 
zakončené směstnanou latou růžových nebo bělavých kvítků. Dlouze řapíkaté 
listy spodní (totiž přízemní, na dolejšku lodyhy a na neplodných výhoncích) bý- 
vají nedělené, vejčité nebo kopisťovité, celokrajné nebo vykrajované, listy výše 
postavené jsou lyrovitě a zpeřeně dělené a přisedlé, k dolejšku súžené. Kvítky, 
téže povahy jako u kozlíku lékařského, jsou dvoudomé, po případě 
mnohomanželné: na některých rostlinách (A) větší, praš ní kov é, s vyniklými 
tyčinkami, anebo (řidčeji) obojaké,, na jiných rostlinách ' (B) menší, obyčejně 
bledší a hustěji směstnané, pestikové, s vyniklými čnělkami, ale neplodnými, 
uzavřenými tyčinkami. Okolnost, že prašníkové květy jsou větší a tudíž i nápad- 
nější nežli květy pestikové, hraje důležitou úlohu při opylení, jak vysvětleno na 
