393 
•H 
O 
S 
w 
v 
CD 
iiažky jsou bez 
ch 111 ýří, majíce: 
místo chmj^ří šupinky — f 
cekmikovité vlastní \ 
1. Čekaiika. 
místo chmýn více méně [ *2. Kapustka. 
vyniklý okraj — kapust- ' 
kovité I 3. Píseéiiatka. 
nažky jsou věnčein* 
chmýřím j e d n o d u- 
c h ý m a při tom ; 
nažky jsou věnčeny 
chni<’říni pér o vi- 
tým, jehož chlup}- 
jsou : 
jsou buď bez zobánku nebo 
se zobánkem, ale pak na 
dolejšku tohoto hladké 
mají zobánek a na dolej- 
šku jeho jsou drsné od 
uzlin a šupinek — radijkorité 
uažky oblé J 
1 
Škarda. 
— Škardonté j 
1 5. 
Jestřábiiík. 
G. 
Locika. 
nažky smáč- 
knuté — lo- 
7. 
Mléč. 
cíkoritc 
8 . 
Věseuka 
Mléčivec i6. 
í). Smetanka. 
10. Radyk. 
Pleška 17. 
volné (dohroniady 
nespletené) 
dohromady spletené 
— hadimordovHé 
lůžko plevnaté 
]>rasrtnikorltř 
lůžko bezplevné 
pa)n peliskdvité 
Id. Kozí brada. 
15. Hadí mord. 
11. Prasetiiík. 
12. Pampeliška. 
13. Hořčík. 
Pupavík iS. 
Draslavec 19. 
II. Čeleď chocholičnatých rozvrhuje se dle povahy ramen, ve která jsou 
čnělky obojakých květů rozeklány, ve 3 skupiny: 
A. Starčkovíté (Senecioideae), jejichž čárkovitá ramena čnělek jsou na konci 
uťata (často i tamtéž trochu ztloustlá) a štětičkou kratičkých chloupků 
zakončena (obr. 537 á); jen zřídka bývá na koncích ramen nasazena chlupatá, 
kuželovitá špičky. 
B. Hvězdnicovíté (Asteroideae), jejichž čárkovitá, víceméně plochá ramena 
čnělek jsou ku konci obyčejně ztenčena a tamtéž pýřitá, ale štětičkou 
chloupků nezakončena (obr. 537 v). 
C. Konopáčovité (Eupatorioideae) - mají ramena čnělky válcovitá nebo 
polooblá, vně vyklenutá, obyčejně ku konci kyjovitě prodloužená a na vnější 
straně od spodu hustě pýřitá (obr. 537 C). Květy jsou nachové nebo bílé, zřídka 
(jen u podběle) žluté. 
Prvá skupina (starčkovíté) obsahuje 4 podčeledi, jež rozeznávají se 
hlavně povahou nažek (vlastně chmýří, okraje kališního) a prašníků: 
