1 
- 396 - 
prašníkové nebo obojaké, ale jalové. Náleží sem pouze rod^^ěsíček 
(Calendula). ^ 
2. Srpkovité (Serratuleae) - mají lůžko úborové mezi květy bez tuhých plev, 
nažky lysé (neb jen spore chlupaté) a chlupy 2 — víceřadého chmýří volné, dole 
v kroužek nesrostlé; zřídka jsou nažky bez chmýří. Obsahují 6 rodů: srpek 
(Serratula) a sinokvět (Jurinea), s listeny zákrovními bez ostnův i bez přívěsků; 
lopuch (Lappa), chrpu (Centaurea), světlici (Carthamus) a benedykt (Cnicus), 
s listeny zákrovními, zakončenými buď háčkem nebo ostnem nebo suchomázdřitým 
přívěskem. 
3. Bodlákovité (Carduineae) - shodují se s poděeledí předcház., ale chlupy 
chmýří jsou dole srostlé v kroužek, kterýmž od nažky posléze v celku 
opadávají. Náleží sem 4 rody: bodlák (Carduus), pcháč (Cirsium) a ostro- 
pestřec (Silybum), s lůžkem štětinatým; ostropes (Onopordon), s lůžkem bez 
štětin, ale ovšem s hlubšími důlky, jejichž kraje jsou třepenitě zubaté. 
4. Pupavovité (Carlineae) - mají oproti všem poděeledím přecházejícím mezi 
květy tuhé plevy a nažky huňaté. Obsahují 2 rody: pupavu (Carlina), s květy 
vesměs obojakými, a suchokvět (Xeranthemum), s květy na obvodě pestíkovými, 
neplodnými, uprostřed obojakými, plodnými. 
5. Bělotrnovíté (Echinopsideae) - liší se ode všech složnokvětých tím, že 
každý kvítek jejich jest»na spodu objat zvláštním střechovitým zákrovečkem, tak 
že může býti považován za samostatný (jednokvětý) úbor. Tím činí tato poděeleď 
