- 400 - 
'A, vysokou, listnatou, dole jednoduchou, pýři'ou až srstnatou, nahoře větevna- 
tou lodyhou. Listy jsou většinou vejčité, po kraji vykrajovaně zubaté a více méně 
pýřité ; nejdolejší listy bývají však lýrovitě peřenoklané, s velikým konečným uštem, 
nejhořejší kopinaté, oddálené zubaté. Drobné úbory (í^) mají jedno řad ý, 8 - 10. 
listenný, lysý zákrov (vnější řada listenů jest totiž zakrnělá), nahé lůžko a citró- 
nově žluté jazykovité květy (F) v počtu 8-17, z nichž vyvinují se smáčknuté, 
žebernaté nažky (/) bez zobanu i bez chmýří, vroubené na vrcholku pouze 
nezřetelným, tupým krajem kališním. 
Rozvíjejíce se v červenci a srpnu v časných hodinách ranních, úbory květní 
zavírají se již před polednem jako u kozí brady. Také na noc a před deštěm 
se úbory zavírají za touže příčinou jako u rodu předch. 
Způsob opylení je týž jako u éekanky (str. 398). 
Roste na nevzdělávané půdě a v houštinách. 
Mladých listů požívají prý v Turecku jako salátu. 
Pozn. U Potštýna ve vých. Cechách byla pozorována 
odrůda k. chlupatá (L. coinin. ^ hirsuta Peterm., L. 
pubescens Bernh.), mající velice statnou, tuhou, hranato-rýho- 
vanou, nahoře žláznatě chlupatou lodyhu, listy i ho- 
řejší ještě z části lýrovité a bohaté, smětnané kvě- 
ten s t v í složené z úborů krátce stopkatých. 
Rod S- (Arnoseris^ 
pusilla- Gártn., A. minima Link, Hyoseris^ minima L., Lamm- 
kraut — obr. 545) jest drobná, nanejvýš 2 dm vysoká, jedno- 
letá bylinka vyhánějící z přízemní růžice podlouhle kopisťo- 
vitých, zpředu vykrajovaně zubatých listů jednu nebo několik 
přímých, dole bezlistých, namnoze ěervenohnědě zbarvených, 
nahoře listenatých, 1— Súborných lodyh. Drobné úbory, 
spočívající na kyj ovité ztloustlých, dutých stopkách, 
mají vnější řadu listenů zakrnělou, vnitřní složenu z 16-18 
vejčitě kopinatých, na hřbetě blarwDvitým kýlem opatřených, 
prostých (spolu nesrostlých) listenů (é), které se za plodů 
obloukovitě svírají dohromady. Bledožluté květy (7^), sedící 
na nahém lůžku v počtu 20-35, jsou vesměs jazykovité 
a dospívají v 5hranné nažky (í), jež nemajíce ani zo- 
bánku ani chmýří, jsou na vrcholku věnčeny ostrým ka- 
lišním okrajem. 
545. Píseáiatka nízká; 
/•'květ, b zákr. listen, / nažka 
V dopoledních hodinách se rozvírajíce, úbory okolo 
2. hodiny odpolední opět se zavírají. Opylení jest normální 
(viz str. 380). 
Roste porůznu na písečnatých rolích v nížině polabské, Krkonoších, horách 
Jizerských, poříčí Ploučnice, horách Krušných, hornatině křivoklátsko-berounské, 
Plzeňsku, Budějovicko-Třeboňsku a Krumlovsku ; na Moravě zvláště v jihozápadní 
části, ve vysočině českomoravské (v okolí Žďáru), v okolí Sumberka a Nov. Jičína; 
ve Slezsku kolem Opavy, Těšína, Vidnavy i j. Kvete v měsících letních. 
Rod 4. (CrepisA Qrundfeste, Pippau) má oblé (nesmáč- 
knuté) nažky ku konci nepatrně ztenčené nebo povytáhlé v tenký. 
b Slož. z řec. ao^v, áqvó<; = jehně -f- okoiz = salát, tedy tolik co ovčí salát. 
-) Lat pusillus = maliuk<\ 
b Slož. z řec. vg — prase -|- osgig = salát, tedy tolik co prasečí salát. 
■*) Souvdsí s rusk. cKep 3 ,a; pol. slově pupava, cliorv. pupavica. 
b Z řec. y.oi]7iíg = střevíc, podešev, vzhledem prý k přízemním listům. 
