417 
listeny (ó) bývají po okraji bledší, na hřbetním kýlu roztroušeně štětinkaté a žláz- 
naté, dolejší i se stopkami také plstnaté. 
Roste v četných odrůdách hojně na příkopech, lukách a mezích. Kvete 
v touž dobu jako druh předch. 
Roste v několika odrůdách na lesních a horních 
lukách, trávnících a mezích, zvláště v Krkonoších a 
jich předhořích, v horách Jizerských, horách Orlič- 
ných, v horní Šumavě a v moravsko-slezském Je- 
seníku. Kvete v týchž měsících jako oba předch. 
5. J. luční (H. pratense Tausch — obr. 563) 
má plazivý oddenek, z něhož po způsobu druhů předch. 
vyhání plazi v é výběžky a to dílem podzemní, 
s bledými šupinami, snadno se odtrhující, dílem nad- 
zemní, porostlé zelenými listy. Přízemní listy bývají 
2-4; jsou podlouhle kopinaté, přišpiěatělé, trávo- 
zelené, posázeny nehojnými hvězdovitými chloupky 
a měkkými, odstálými štětinkami. Přímá, asi ^ 2 
vysoká, dosti tlustá, dutá, snadno stlačitelná, 
podél jemně pruhovaná, dlouze huňatá, jednoduchá 
lodyha nese na spodní polovině nejěastéji 2-3 
listy súženým spodem přisedlé a na vrcholku hustě 
směstnanou latu z 10 i více tmavožlutých 
úborů, jejichž šedé stopky, vyrůstající v nestejných výškách 
vité, vejěitě zaokrouhlené, tmavozelené, za sucha načernalé zákrovy jsou 
štětinaté. Dolní větve květenství bývají však volně postaveny. 
564. Jestřábnik rudokvětý ; 
ch hvězdovité chloupkj’ a šLětinky lodyhy 
(sdíiě zvětš.). 
a válco- 
žláznatě 
4. J. květnatý (H. floribundum Wirnm. — obr. 562) vyhání z oddenku 
kromě růžice přízemních listů tenké, listnaté šlahouny, které někdy též 
kvetou, a štíhlé, asi 40 cw vysoké, odstále rovno- 
vážně štětinaté, nahoře často červenavě naběhlé 
lodyhy, nesoucí v dolejší polovině 1 — 2 listy, na 
vrcholku 3—15 úborů v rozkladité, namnoze 
dosti volné, chochol ík ovité latě. Listy pří- 
zemní jsou jazykoví té, na konci obyčejně tupé, 
šedozelené, lysé, jen po kraji a vespod na středním 
nervu dlouze štětinkaté, na rubu často poseté roz- 
troušenými hvězdovitými chloupky. Listy lodyžní 
mívají namnoze kápovitou špičku. 
Úbory, spočívající na stopkách pokrytých bohatě 
černými žláznatými chloupky (c/^), mají vejčitý, na 
dolejšku, zvláště za plodu, baňatý zákrov, složený 
z kalně zelených, žláznatě chloupkatých listenů {b), 
z nichž vnitřní bývají bělo-obroubené. Kvítky jsou 
zlatožluté a obvodové bývají někdy vně červeně pru- 
hovány. 
Roste v několika odrůdách na vlhkých lukách, trávnících, mezích a ve pří- 
kopech zejména v krajích posudetských, horách Krušných, hornatině křivoklátsko- 
berounské. Brdech, horní Šumavě a na Budějovicko-Třeboňsku, jakož i na Mo- 
ravě, zvláště v části severní, a ve Slezsku. Kvete hlavně v červnu a červenci. 
27 
