420 
chybějí, an se rozmnožuje přisedlými nebo krátce stopkatými, přízemními růžicemi 
nebo pupeny. Podlouhlé, k dolejšku dlouze súžené, bledozelené listy přízemní jsou 
tak jako listy lodyžní - jež bývají namnoze tři v dolejší části lodyhy - 
hvězdovitě pýřité, roztroušeně štětinaté, na rubu tence šedoplsťnaté. Lodyha jest 
rozbrázděná, šedopýřitá, porostlá dlouhými, rovnovážně odstálými ště- 
tin kam i a zakončena buď hustou, krátkovětevnou nebo volnou, dlouze vidliě- 
nalo-vrch olíkovi tou latou prostředně velikých, as 2 cm širokých, žlutokvětých 
úborů s baňatými, šedě plstnatými a černě štětinkatými zákrovy. 
567. Jestřdbnik chlumní ; 568. Jestřábník maďarský. 
f nažka, b listen zákrovní, ch část lodyhy (zvětš). 
Roste v několika odrůdách na travnatých, suchých pahorcích, na skalnatých 
úklonech a v suchých příkopech, zejména na vápně a jílu teplých poloh v širším 
okolí pražském, záp. Polabí a Teplicko-Žatecku, na Moravě zvláště v části jižní a 
střední. Kvete v červnu a červenci. 
12. J. hadincovitý (H. echioides^ Lumn. - obr. 570) má přízemní listy 
v době květu většinou uschlé. Za to jest tuhá, brázditá, dole přitiskle ště- 
-) Slož. z řec. l'yiov = liadinec (viz str. 216) -\~ -eidijg = podobil}'. 
