433 
7. a) Listy jsou zcela světle sivozele né, dosti tuhé, lysé nebo roz- 
troušeně jemněji chlupaté, po kraji brvité nebo štětinaté. 
Lodyha jest buď bezlistá nebo ilistá, nahoře vidličnato-vrcholíkovitě 3-7 úborna, 
na pDhled lysá, jen s velmi kratičkými, roztroušenými chloupky. Spodní listy jsou 
kopinaté, vykrajovaně drobně zoubkaté. Vejčité úbory, rozvíjející se v červenci a 
srpnu, mají zákrovy tmavozelené, složené z listenů dlouze zakončitých, na kraji 
i se stopkami úboiů šedoplsCnatých. Koruny jsou světle zlatožluté, čnělky posléz na- 
černalé. Roste na skalnatých stráních v Krkonoších. — J. skalní (H. rupigenum 
Čel., H. rupicolum Fr. p. p., H. bifidum Koch — obr. 582). 
é) Listy travozelené nebo še- 
dozelené, skoro vždy měkce chlu- 
paté; jsou-li listy nasivělé nebo štětinaté, 
pak jsou zákrovy posázeny černými, žláz- 
natými chlupy — 8. 
8. n) Lodyhy jsou bezlisté nebo 
1-listé, velmi zřídka 21isté, s hořejším listem 
malým — 9. 
é) Lodyhy 2~mnoholisté ; přízemní 
listy vždy více méně náhle stiženy v řapík - 14. 
9. a) Stopky úborů a zákrovy jsou 
posázeny alespoň na spodu dosti 
dlouhými, žláznatými chlupy — 10. 
é) Stopky a zákrovy úborů jsou buď 
bezžlázné nebo mají jen nemnohé a 
krátké, nenápadné, žláznaté chloupky 
v plsti — 11. 
10. ^ 7 ) Úbory na krátkých, tenkých, 
obyčejně odstálých, obloukovitě vystoupavých, 
řidčeji přímých stopkách v konečném, od 
listů vzdáleném chocholíku; zřídka bývá 
podobný slabší chocholík na konci větve vy- 
růstající z paždí lodyžního listu. Lodyha je 
štíhlá, téměř lysá. Listy přízemní jsou 
elliptičné, k oběma koncům súžené, v řapík 
sbíhající, oddáleně mělce zubaté, brvité, na řa- 
píku roztroušeně chlupaté, jinak téměř lysé, 
světle zelené, trochu nasivělé a vespod 
b 89 . Jestřáb?iik Wtmmerův. bledozelené, sušením s n a d n o žloutnoucí; 
lodyžní list je podlouhle kopinatý, zubatý 
nebo častěji jen zoubkatý, ke spodu dlouze súžený. Žloutkově žluté koruny mají okra| 
slabě brvkatý. Zákrovy jsou temně zelené a jen na spodu jako stopky nečetnými, 
ač patrnými chlupy žláznatými posázené, jinak více srstnaté. Roste zřídka v Krko- 
noších, na př. nad vodopádem Pančavy, kde jej r. 1883 sbíral dr. K. V and as. 
Kvete v srpnu. — J. nasivělý (H. glaucellum Lindeb.). 
é) Úbory na d lou hých, silných, ztuha přímých stopkách vyrůstajících nejen 
z paždí listenů, nýbrž nejčastěji i z paždí jediného lodyžního listu, tak že lodyha 
jest už skoro od středu svého jako vidličnatě rozdělena. 
Listy jsou travozelené, na rubu trochu bledší, měkké, vejčitě podlouhlé až 
kopinaté, namnoze v řapík znenáhla súžené, řidčeji z části na spodu zaokrouhlené, 
28 
