449 
hluboce chobotnato-protisečnými, sivě zelenými listy, které objímají lodyhu 
okrouhlými oušky. Veliké úbory skládají se asi ze 16 květů fialově modrých. 
Černavé nažky (/) mají niťovitý zobánek mnohem delší nežli jsou samy. 
Roste na skalnatých stráních teplých poloh v okolí pražském, záp. Polabí a 
Teplicko-Žatecku. Kvete oproti všem předcházejícím druhům již v máji a červnu. 
8. Locika zahradní neboli salát^ (L. sativa L., Garten-Lattich — obr. 609) 
jest známá pěstovaná zelina vytvářející veliké, bublinatě svraskalé, namnoze hustě 
směstnane listy přízemní a ze středu jich buď téhož nebo až příštího roku přímou, 
až 1 m vysokou, lysou, hustě listnatou lodyhu, která se nahoře rozvětvuje v cho- 
choliěnatou latu drobných, žlutokvětých úborů, rozvíjejících se hlavně v čer- 
venci a srpnu. Listy lodyžní 
jsou vejěité, po okraji jemně 
zubaté a přisedlé, objímajíce 
lodyhu^ srděito-střelovitým spo- 
dem. Čím výše na lodyze tím 
jsou listy menší, až ve kvě- 
tenství přecházejí do malých 
listenů. 
V ostatních vlastnostech, 
zejména v mléénatosti a naž- 
kách (/), shoduje se salát 
zahradní nápadně s locikou 
planou, proto domníval se 
B i s c h o f f, že jest pouhou její 
zušlechtěnou odrůdou. Také 
ta okolnost zasluhuje zmínky 
a zdála se názor Bichoffův 
podporovat!, že zplaněv na 
místech suchých, salát zahradní 
vytváří docela jinaké listy nežli 
jsa pěstován, podobné totiž 
velice listům lociky plané, 
jež také jako u této staví se 
do svislé roviny. Nej novějšími 
výzkumy prof. Hausknechta 
bylo však zjištěno, že pravlast 
salátu zahradního dlužno hle- 
dati v sev. Asii. 
Pěstuje se v zelinář- 
ských zahradách v rozmani- 
tých odrůdách, jež možno 
rozvrhnout! do 3 skupin: 
a) Salát hlavatý (L. 
sativa capitata — obr. 609 B) — 
S listy bublinatě svraska- květ, / nažka: a kvetoucí rostlina; B hlávka salátu hlavatého, 
, f C hlávka sal. kadeřavého. 
1 ý m i, složenými v hlávku. Tento 
salát pěstují zelináři nejčastěji a to jakožto k a m e n áč, velmi ranný, s tvrdými hláv- 
kami, jako salát letní, s. zimní atd. 
S. kadeřavý (L. sat, crispa — obr. 609 C) — má listy kadeřavé, 
více méně dřípatě rozeklané. 
y) S. dlouholistý neboli římský (L. sat. longifolia, romana) — má listy 
klínovitě podlouhlé, přímé, v hlávku nes kloněné. 
9 Z vlavšsk. salata (t. herba) = s solí (lat. sal) a octem připravená zelenina 
( Jungmann). 
29 
