456 
Roste porůznu nejraději na mokrých lukách a rašeliništích v širším okolí 
pražském, nížině polabské, krajích posudetských, horách Krušných, v jižní a střední 
Moravě a v okolí Vidnavy ve Slezsku. Kvete v dubnu a máji. 
3. S. maloúborná (T. leptocephalum’^ Reichb. — obr. 617) vyhání z černého, 
válcovitého oddenku přímou nebo rozloženou růžici travozelených, přitloustlých, po- 
dlouhlých nebo vejčito-kopinatých, nedělených nebo vykrajovaných, chobotnatě zu- 
batých až kracovitých listův a ten ké, pavučinatě vloékaté až lysé stvoly asi zdéli nebo 
kratší listů, zakončené drobnými, jen asi 20květými úbory. Vnější, ú z c e kopi- 
naté listeny válcovitých zákrovů jsou přitisklé nebo přímo odstálé a na konci 
pa v uč i nato-vou sáté. Malé koruny 
jsou zlatožluté, vně obyčejně naěervenalé. 
616 . Smetanka bahen ní : 
L list kracovitv ; U úbor se stranv. 
Šedé nažky mají ostrá žebra se špičatými os tenči a spodní část zobánku 
bělavoiu od nifovité části zaškrcením oddělenou. Chmýr je načervenalý. 
Roste porůznu na vlhkých, zvláště slaných lukách severní části širšího okolí praž- 
ského, v záp. Polabí, Teplicko-Žatecku a nížinách jižní části Moravy. Kvete oproti 
oběma předch. hlavně až v měsících letních. 
4. Na pastvinách, mezích a travnatých kopcích v jižní Moravě, zejména vokolí 
Cejče, Klobouk, Brumovic, Sardic, na Pavlovských kopcích, na lučních úklonech u 
Krumvíre, u Křtěnic na Znojemsku i j. vyskytuje se s. pozdní (T. serotinum Poir. 
— obr. 618), která ode všech ostatních druhů nejlépe tím se poznává, že má po- 
ložené nebo vystoupavé stvoly pokryty nahoře hustou, bílou vlnou. 
Ostatně má kalně zelené, na líci drsně mrtnaté, na rubu alespoň v mládí šedohu- 
ňaté, později skoro lysé listy v přízemní růžici dvojího druhu: vnější (Z, Z^), nej- 
’) Slož. z řec. žf.Tró;- = tenký drobný — - y.rffah) = hlava (iibor). 
