457 
dříve se vyvinující podlouhle opakvejčité, v křídlatý, krátký řapík súžené, celé, drobně 
zubaté, vnitřní chobotnatě až kracovitě protisečné, o úkrojcích špičato- zubatých. 
Dosti veliké, 3—5 cm široké úbory světle žlutých^ vně načervenalých kvítků, roz- 
víjejících se teprve od července do října, mají vnější, čárkovitě kopinaté 
listeny odstálé nebo ohnuté. Nažloutlé, k oběma koncům ztenčené, nahoře jemně 
uzlinkaté nažky jsou věnčeny chmýrem špinavě bílým. 
5. Na vrcholku Sněžky a na skalách Kotle v Krkonoších roste jako vzácnost 
s. horská (T. alpestre DC., Leontodon alpestris Tausch, L. nigricans^ Kit.), která 
se podobá celkem s. obecné, za jejíž odrůdu ji lze též považovati, má však úbory 
břichatě vejčité a bledé nažky kratčeji zobanité, se zobánkem jen 
zdéli nebo kratším než ostatní nažka. Ostatně má lysé, kracovitě peře- 
nosečné listy o úkrojcích oddáleně slabě zubatých, z nichž konečný jest veliký, hrá- 
lovitý, podlouhlo-vejčitý, postranní jsou menší, krátké; vnější listeny zákrovu jsou 
vejčité, odstálé a koruny žlutých, obvodových květů často na vnější straně modro- 
šedě pruhovány. Kvete v máji a červnu. 
Rod 10. prutnatý (Chondrilla^ jiincea^ L., Krůmling - 
obr. 619) vyhání z válcovitého, svislého oddenku rozetku podlouhle vejčitých, 
kracovitých až kracovitě zubatých listů a ze středu jejího tuhou, dutou, dole 
štětinatou, ostatně hladkou, až 1 m vysokou lodyhu, jejíž nejdolejší listy podobají 
se listům přízemním, listy vyšší však jsou čárkovitě až podlouhle kopinaté, brvitě 
zoubkované. Někdy bývají listy lodyžní poněkud stočeny do jedné roviny od 
jihu k severu, připomínajíce postavení listů lociky plané (str. 447). Nahoře se 
lodyha prutovitě rozvětvuje v několik větví, na jejichž koncích sedí po 2-3 drob- 
ných, krátce stopkatých úborech. Tyto mají 2 řadě, podlouhle válcovité, i se 
stopkami šedě viočkaté zákrovy a obsahují ve 2 řadách po 7 - 1 2 žloutkově žlutých 
kvítcích (F), z nichž vyvinují se hranolovité, žebernaté nažky (/), protažené v zobánek 
nahoře ztloustlý a tamtéž věnčený jednoduchým chmýřím. Na spodu zobánku jsou 
nažky uzlatě šupinkaté a 5 nej hořejších šupinek tvoří malou korunku. 
Opylení děje se xenogamií nebo na konci doby květní též autogamií, jak 
vysvětleno v povšechných znacích řádu na str. 389. 
Roste porůznu na písčitých polích, mezích a u cest. Kvete v červenci a srpnu. 
') Lat. iiigricans = načenial}'. 
‘6 Souvisí s jihoslov. řadič = škarda, čekanka ; to pak pochází od vlašsk. rádie- 
chio = čekanka, od čehož i novořec. gahíy.iov, oacMy.i] = kořen čekankový. 
Řec. /ovdgí/M], od /óydgog = chruplavka, uzel. kolénko, bud vzhledem ke kořeni 
nebo vzhledem k tomu, že v^^roněné mléko z naříznuté lodyhy záhy tuhne. 
Lat. j u n ce US — sítinovitý : větve b^^vají prutovité jako u někter\'ch sítin ( = j u n c n .s). 
