462 
nými korunami a posléze špinavě zelenými až načervenalými čnělkami. Bezzobanné 
nažky ( /) jsou na vrcholku věnčeny péro vitým, nespleteným, vytrvalým 
chmýřím. 
Opylení děje se xenogamicky hmyzem, ale také geitonogamicky i autogamicky, 
jak pověděno v hlavních znacích celého řádu na str. 389. 
Jest na lukách, pastvinách, trávnících a mezích zcela všední. Kvete od ěevence 
do října. 
Pozn. Zřídka vyskytuje se odrůda porostlá v hořejší části stvolů a na zákrovech 
hustými, měkkými, ryšavými nebo černými štětinami - p. huňatohlavá (L. aut. 
trichocephalus^ Neilr.). 
625. Pampeliška kopmatá ; 626. Pampeliška šedivá; 
t část lůžka. b listení^zákrovní ; ch zvětš. chlup, f nažka, t část lůžka. 
2. P. kopínatá (L. hastilis Koch — obr. 625.) má oproti předch. druhu, 
jemuž tvarem přízemních listů značně se podobá, lodyhu vždy jednoúbornou 
(nerozvětvenou), pod úborem sice ztloustlou, avšak nahou nebo jen s 1-2 
šidlovitými listenci. Mimo to jsou úbory před rozvitím nící, jamky bezplev- 
ného lůžka (/) po krajích třásnitě brv i té, čnělky zlatožlutých květů žluté a 
nažky věnčeny chmýrem, jehož vnější chlupy jsou krátké a drsné, vnitřní pérovité, 
kdežto u pamp. podzimní jsou všecky chlupy pérovité. Dosti veliké úbory, 
rozvírající se v měsících letních asi o 7. hodině ranní a o 3. hod. odpolední se 
zavírající, mají vejčité zákrovy složeny z listenů kopinatých, bělavě obroubených, 
lysých nebo více méně štětinatě drsných. 
(* Slož. z řec. xqiypq = vlas -|- xscpah) = hlava. 
