— 490 — 
rozeklaných. Úhledné úbory, zvíci úborů kopretiny bílé. obsahují v terči květy 
trubkovité, v paprsku jazykovité, oboje nejčastěji barvy žluté. Nažky jsou téže 
povahy jako ii kopretiny polní (str. 485). 
Pochází z jižní Evropy. Byla \ šak pěstována v zahradách již ve starém Egyptě, 
neboC se jí prý upotřebovalo na obvazy mumií. U nás se pěstuje často pro 
okrasu a také někdy zplaňuje. Kvete od června až do podzimku. 
Z cizozemských druhů kopretin, 
pěstovaných u nás pro krásný květ nebo 
vonný list v zahradách, květnicích i květi- 
náčích, zasluhují zmínky kromě druhů již 
uvedených ještě tyto : 
1. Maří list neboli marolist, žen- 
ská máta, bylina matky boží (Ta- 
nacetum balsamita L., Balsamita vulgaris 
AVilld., Frauenminze, INIarienblatt — obr. 
661) jest vytrvalá bylina vyhánějící z od- 
denku dlouze řapíkaté, podlouhle elUptické, 
často poněkud nesouměrné, po kraji pilo- 
\ité listy, které tak jako celá rostlina silně 
voní balšámem a palčivě hořce chutnají ; 
větevnaté, mělce brázdované lodyhy mají 
listy přisedlé. Drobné úbory, zvíci boha- 
tého hrachu, skládající chocholíkovité kvě- 
tenství, obsahují samé květy trubkovité, 
an jim paprsek chybí. 
Rostouc planě na zdech jižněj.'^í 
Evropy, pěstuje se velice často v selských 
zahrádkách pro balšámovou vůni. Druhdy 
se jí užívalo též v lékařství. 
2. Kopretina růžová neboli řim- 
baba kavkazská (Chrysanthemumroseum 
Web. et INIohr., Pyrethrum roseum M. B. 
— obr. 662) jest vytrvalá bylina s jedno- 
duchou nebo větevnatou, lysou lodyhou 
a lichozpeřenými listy, jejichž podlouhle 
kopinaté, vykrajovaně pilovité lístky (úkroj- 
ky) po hlavním řapíku spodinami sbíhají. 
Úhledné úbory, spočívající jednotlivě na kon 
v terči žluté, jazykovité paprskující květy 
660 . Zlatý květ (Pinardia). 
;i lodyhy a větví, mají trubkovité kvítky 
růžově červené. 
Jsouc domovem na Kavkazu a v Persii, pěstuje se pro okrasu v někcdika od- 
růdách. Kvete už v máji a červnu. 
Květní poupata usušena ve stínu a pak rozemleta dávají »perský práše k« 
proti hmyzu. Za tou příčinou se tento druh kolem Alexandrojiole (v Kavkaze) pě- 
stuje ve velkém na polích. 
3. K. kýlnatá neboli trojbarevná (Chr. carinatum Schousb , Ch. tricolor 
hort.) jest jednoletá, namnoze šedozelená, se silnou, rozvětvenou lodyhou, střídavými, 
přidužnatělými, 2krát zpeřenými listy o čárkovitých, pilovitých úkrojcích, a úhled- 
