492 
Jsouc domovem v Číně a Japanu, stala se v novější době velice oblíbenou 
květinou; pěstuje se zvláště v sklenících a kořenáčích v nesčetných odrůdách, na- 
mnoze »plnokvětých«, barvy bílé, žluté, červené až hnědé a všech jejich 
odstínech. 
Rod 24 . ^ (Artemisia, 2 Beifuss) má střechovité zákrovy 
z drobných, šupinovitých listenů, lůžko bez plev a nažky bez chmýří, smáčknuté, 
bezžebré. Obvodové květy buď vůbec chybějí anebo mají koruny nitkovité, ne- 
paprskující. 
Roste u nás v 6 druzích : 
listy jednoduše peřeuodílué; lod^diy / 
nedřevnaté \ 
obecný 1. 
a 
o 
% 
lůžko úborové 
lysé ; řapíky ua 
spodu s oušky 
listein^ zá- 
krovů 
plstnaté 
listy spodnější 2- 
až 3krát peřeno- 
dílné ; lod. dole 
dřevuaté 
ušt}- listů (po 
případě úkrojků) 
odstálé, krátké ; 
listen}" v latě nad 
úbory nečnějící 
politický r>. 
ušty listů (úkroj- 
ků) dlouhé, vzpří- 
mené ; listeny v 
latě nad úbory 
daleko čnějící 
rakouský (>. 
lůžko úborové chlupaté ; řapíky nemají na spodu oušek 
( pravý 2. 
listeny zá- 
krovů lysé 
bylina vytrvalá, 
trsnatá 
i 
ladní :í. 
bylina i — 2letá, 
netrsnatá 
nietlatý 4. 
1. Pelyněk obecný neboli černobýM (Artemisia vulgaris L., Beifuss - 
obr. 665) je vytrvalá bylina mající přímou nebo vystoupavou, až přes 1 vysokou, 
latnatě větevnatou, nahoře vlnitě pýřitou, dole lysou, často načervenalou lodyhu 
a jednoduše peřenodílné listy o kopinatých, celých nebo zastřihovaných úkroj- 
cích ; na spodině řapíků jsou ouška. 
Kdežto svrchní strana listů je lysá a kalně zelená, povléká spodní stranu, 
na které jsou průduchy transpirační, vrstvička bílé plsti, mající úkolem za- 
braňovati v parných letních dnech přílišné vypařování. Rosta totiž často na místech 
suchých, sluncem vyprahlých, Černobýl nemohl by někdy tolik vody ze země ko- 
řeny sehnati, kolik by jí listy, kdyby byly lysé, vypařil, a musil by zahynouti.^ 
') Dle Jungmanna od řec. tió/.iov, jímž rozuměli staří Řekové jakousi rostlinu 
silně páchnoucí, s bělošedými (= cxóliog) listy. V jiných řečech slov. se zove podobně, na 
př. rus. iio.iBíHt, iieniiHi), pol. pioiunek, chorv. pe linek atd. 
-) Nejspíše od řec. ágzs/iujg = zdravý, vzhledem k léčivosti některých druhů. Ci 
snad dle bohyně Artemidy, patronky panen? — Dle Matthiola slově tak: ». . , ab 
Artemisia, Mausoli regis coujuge, quae niultos niorbos hac herba curavit«. 
Srovn. rus. ^ep ho6li.il, pol. czaruobyJ, chorv. cruobil atd. 
■*) Že listy s povrchem plsťuatým méně tepla od slunce přijímají a tudíž i méně 
vody vypařují a později vadnou nežli listy s povrchem lysým, o tom přesvědčil se K er- 
ner takto: Obložil dvěma listy ostrnžiuníku, které byly ua líci lysé, na rubu plstnaté, 
kuličky dvou stejných teploměrii a to tak, že na jedné byla lícní, lysá strana listu vně, 
