— 497 — 
vysokých, prutoviíých, dole dřevnatých, nahoře úzkou hroznovitou latou zakon- 
čených lodyh. Listy jsou 2-3krát peřenodílné, o krátkých, čárkovitých, 
více méně odstálých, vespod neleskle bělavoplsťnatých ústech ; na spodu řapíků bý- 
vají 2 ouška. V hořejší části lodyhy jsou však listy jednoduše peřenodílné, až konečně 
přecházejí v jednoduché, kopinaté, celokrajné listeny. Drobné, kulovaté úbory květní, 
sestavené v krátké, užlabní, jednostranné hrozny, jsou nící jako u před- 
cházejícího druhu. Mají přitiskle Šedo plstnaté zákrovy, lysé lůžko a obsahují 
kvítky sírožluté, vesměs plodné. 
Celá rostlina aromaticky zapáchá, proto se jí dříve, zvláště ve starém Řecku, 
hojně užívalo v lékařství. 
Roste na písčitých stráních, travnatých kopcích, mezích a okrajích lesů v sev. 
části širšího okolí pražského, středním a záp. Polabí, Teplicko-Žatecku, v střední 
a jižní části Moravy. Kvete až v srpnu a září. 
6. Na několika místech v jižní Moravě, na př. v údolí Jihlavy u Ivančic, u 
Třebíče, u Strážnice, u Klobouk a snad také ii Teplic a Litoměřic v Cechách vy- 
skytuje se p. rakouský (A. austriaca Jacq. — obr. 670), předcházejícímu velice po- 
dobný a ve většině znacích s ním se shodující; má však č á r k o v i t é úkrojky hed vábitě 
bělošedě plstnatých, 2— 3kráte peřenodílných listů delší a vzpřímené (nikoli 
odstálé) a silně vonné kvítky úboru špinavě žlutavé. Kromě toho bývají hořejší 
listy nepravidelně, skoro prstnatě děleny a nedělené listy (listeny) v latě čnějí daleko 
32 
