511 
l)ějí, kterýmžto znakem liší se st. potoční s následujícími dvěma druhy ode všech 
ostatních našich starčků. Proto je někteří od starčků oddělují a zahrnují do zvláštního 
jodu — CinerariaP Jazykovitých, zlatožlutých až žloutkově žlutých květů v paprsku 
bývá mnoho (více nežli lo). Nažky [F) jsou lysé a mají chmýří jen asi tak dlouhé 
jako jsou samy (nebo o málo delší). 
Roste nejraději na bařinatých lesních lukách a u potoků horských krajin, ze- 
jména Šumavy, hor Krušných, hor Jizerských, Krkonoš, kladského Sněžníku, hor 
Orličných, jakož i N e vyšších horách a předhořích na Moravě a ve Slezsku. 
687 . Starček pofični. 
688. Starček potoční; 
F květ z terče. 
Pozn. Ve vysokých horách, zejména v Krkonoších a Jeseníku vyskytuje se 
jako vzácnost odrůda se zákrovy červe no hnědý mi a korunami šafránovými — 
s. potoční šafránový (Cineraria crocea Tratt.). 
lo. S. chlumní (S. campestris DC. em., Cineraria campestris Retz. - obr. 689) 
podobá se vytrvalým oddenkem, přízemní rozetou listů, jednoduchou, až na koci 
chocholičnatě mnohoúbornou, pavučinatě vlnatou (ale bezžláznou) lodyhou a přesně 
jednořadými zákrovy zvonkovitých, dosti velikých úborů druhu předcházejícímu, má 
však listy většinou celokrajné nebo jen mělce zubaté a chmýří několikrát 
tak dlouhé jako jest nažka. Ostatně jsou dolní listy vejčité nebo podlouhlé, 
v křídla tý řapík súžené, tupé, listy hořejší však podlouhle klínovité až čárkovitě ko- 
) Viz pózu. ') ua str. 516. 
