530 
1. Bělolisti polní neboli plesnivec (Filago'-^ arvensis L., Oglifa^ arvensis 
Cass. - obr. 715) jest jednoletá bylinka - jako všecky druhy bělolistů - 
1_3 dm vysoká, namnoze hroznovitě krátce větevnatá, pokryta na lodyze 
i střídavých, přisedlých, kopinatých, celokrajných listech hustou, bílou vlnou, 
která má pro rostlinu týž význam, jak vysvětleno bylo u pelyňku na str. 492^. 
Drobné, vejčité úbory (ť"), mající huňatý, 5hranný zákrov složen z listenů 
čárkovito-kopinatých, nejdoleji uvnitř mělce žlabovitých, na konci přitupělých 
(nehrotitých), až skoro do špičky hu- 
stě vlnatých (FJ, za plodu hvězdo- 
vitě rozložených, sedí po 2-6 v klu- 
bíčkách, jež podepřeny jsou krátkými 
715 . Bélo list volní; 
říúbor; /^květ obojaký, kv'. pestíkový, ynažka 
z prvého, y, z druhého kvetu; a t}’činka (zvětš.). 
716 . Bélo list 11 ej menši , 
ti úbor (zvětš.). 
(klubíčka nepřesahujícími) lístky. Nepatrné kvítky jsou v terči obojaké, s koru- 
nami trubkovitými (F), na obvodě v několika řadách pestíkové, s korunami 
niťovitými, paprsek netvořícími (F^). Prašníky {a) mají jako u protěží na spodu 
2 šidlovité přívěsky. Oblé nažky (/) jsou věnčeny na vrcholku dlou- 
9 Rusky slově 6 k .1 y m H n K -l, chorv. b j e 1 u š i u a. 
-) Z lat. filum = vlákno -j- ago (častá koncovka), vzhledem k bílé vlně, kterou 
tyto byliu}" bývají porostlé. 
Cassini roztřídil Linneův rod Filago ve tři, jež pojmenoval libovolným 
přestavením písmen z původního Filago jinén^^ : Gifola (Filago germanica), O glif a (Fil. 
arvensis) a Logfia (Fil. minima a gallica). 
