- 542 
úbory, rozkvétající od srpna do října, mají bez plevné lůžko a vejčilý, stře c ho- 
ví tý zákrov, složený z čárkovitých, nestejně dlouhých listenů. Obsahují kvítka 
dvojího druhu: v terči obojaká (F), s korunami trubkovitými, žlutými; na obvodě 
v několika řadách kvítka pestíková (i^J, s korunami úzce jazykovitými, špi- 
navě bílými, jež jsouce asi zdéli nebo o málo delší zákrovu, patrnějšího paprsku 
nevytvářejí. Prašníky jsou bezocasé a ramena ěnělek podobná jako u rodu 
předch. Smáčknuté, bezžebré nažky (/) mají jednoduché, jednořadé, bílé 
chmýří, tak že je vítr [může daleko zanášeti. Jediná rostlina mívá jich až 
přes 100.000. 
732 . Z/a /o Jjýl o becný ; 
F květ obojaký, s koř. trubkovitou ; kv'ět pašti- 
kový, s koř. jazykovitou; a t3'činka, f nažka. 
733. Zlatobýd /ianadsliý ; 
lí úbor. 
Dostal se r. 1655. ze severoamerické Kanady ve vycpané kožce ptačí do 
Paříže a od té doby se po vší Evropě tak rozšířil, že náleží k nejznámější ple- 
veli. Roste nejraději na písecnatých půdách, rumištích, zdech a v mýtinách. 
2. T. obecný (E. acer L., Berufkraut — obr. 731) jest vytrvalý nebo 
21etý; má lodyhu tužší, pouze 1 — 3 di?i vysokou, namnoze načervenalou, od- 
dáleně listnatou, rozvětvenu nahoře v hrozen nebo chocholík j e d n o ú b o rn ý ch, 
řidčeji 2 - 4úborných větví. Listy dolejší jsou podlouhle klínovité, 3žilné, znenáhla 
stiženy v řapík, hořejší ěárkovitě kopinaté, jednožilné, přisedlé, oboje namnoze 
