545 
3- Z. pozdní (S. serotina Ait., S. glabra ^ Desf.) má prodloužený, větvitý 
oddenek, přímé, až přes 1 m vysoké, dole lysé, nahoře útle pýřité lodyhy, 
kopinaté, i přes i dm dlouhé, ostře pilovité, po obou stranách lysé, jen na 
žilách vespod slabě mrtnaté listy a drobné úbory — nicméně o něco větší nežli 
u druhu předch. — v podobném bohatém květenství jako zl. kanadský; žluté 
kvítky mají na obvodě jazykovité koruny značně delší terče. 
Jsa též domovem v severní Americe a pěstován u nás pro okrasu, někdy 
zplaňuje. Tak pozorován byl na př. při Zlatém potoku u Vranova blíže Opočna, 
ve vrboví u Troje (severně od Prahy), na břehu Labe u Děčína, při Dyji mezi 
Hardekem a Novým Hrádkem, při Svratce u Brna, při Moravě u Kroměříže i j. 
Kvete současně s druhem předcházejícím. 
Rod 38. 
neboli chudobka (Bellis^ peren- 
nis"^ L., Gánseblúmchen, Massliebe — 
obr. 734) jest známá vytrvalá bylinka 
vyhánějící z válcovitého, větvitého, bo- 
hatě mrcasatého oddenku růžici přízem- 
ních, kopisťovitých, vroubkovaných li- 
stů v a j e d n o ú b o r n é, 5 až 10 cm 
vysoké stvoly. Sličné úbory {ú) mají 
2řadý zákrov složen ze šiij^inovitých 
listenův a bezplevné lůžko, které 
po odkvetení kuželovité se prodlužuje. 
V terči jsou četné kvítky obojaké (F), 
jen asi dva mm dlouhé, s korunami 
trubkovitými, 4-5klanými, barvy žluté, • 
na obvodě jsou květy p e s t í k o v é [F^), 
s korunami jazykovitými, barvy bílé. 
Prašníky jsou bezocasé a ramena 
čnělek čárko, vitá, více méně plochá, ště- 
tičkami chloupků nezakončená jako u 
rodů předch. Smáčknuté, opak vejéité, 
žlutohnědé nažky (/) jsou bez chmýří. 
OjDylení děje se normálním způ- 
sobem, jak vysvětleno na straně 389. 
Poněvadž každého dne rozvije se jen 
asi jeden kruh kvítků, postupujíc od 
vnějška do středip trvá to 12-15 dní, 
nežli celý úbor odkvete. Za tu dobu 
vystřídá se zajisté celá řada hmyzu po 
květech pyl roznášejícího. 
Na večer a před deštěm ohýbají se úbory více méně k zemi a obvodové 
kvítky sklánějí se dohromady, činíce nad útlými kvítky terče ochrannou stříšku, 
aby netrpěly nočním chladem, rosou a deštěm. 
Často bývají bílé koruny obvodových kvítků na vnější straně nebo alespoň 
na špičkách zbarveny nachově. Vzhledem k tomu, že toto zbarvení vyskytuje se 
nejvíce ti rostlin, které rozkvétají za chladného počasí, a že jeví se vždy jen na 
' ) Lat. g 1 a b e r = lysý. 
-) Srovn. pol. stokrotka, chorv. m i 1 i c a, g u s j a r u ž i c a, ni a r g e t i c a, rus. 
»i a }) r a p ii iii k a, a p r a p ii t k ii. 
Z lat. bel lis = sliču}', 
■*).Lat. pereiinis = vytrvalý, po ceK rok (per aununi) kvetoucí. 
35 
