— 577 
stále větvitou, drsně mrtnatou, zelenou lodyhou a mrtnatě draslavými, podlouhlými 
až elliptiěnými, zoubkatými, někdy chobotnatě rozeklanými listy, jež v ho- 
řejší části lodyhy jsou uťatým až srdčitým spodem přisedlé. Zákrovy velikých, 
okrouhlých úborů jsou kudrnaté, skládajíce se z vejčitých, hnědých listenů ( 6 ), 
jejichž suchomázdřité, světle hnědé, úzké, zákrov zcela nezakrývající přívěsky pro- 
dlužují se z kopinatého, hřebenitě třepenitého dolejšku v d 1 o u h ý, š i d 1 o vi t ý, 
pérovitě třepenitý, nazpět prohnutý hrot. Květy jsou bledě na- 
chové, 'zřídka bílé, nažky (/) věnčeny chmýrem asi 4krát kratším nežli 
jsou samy. 
Roste v hornatých kra- 
jinách nejraději na suchých 
lukách, stráních, po ^krajích 
lesův a v křovích, v Čechách 
zejména v horském a vých. 
okrese sudetském, horách Kruš- 
ných, hornatině doupovsko- 
tepelské, Šumavě a Budějo- 
vicko-Třeboňsku, na Moravě 
a ve Slezsku hlavně v Jese- 
níku a Beskydách ; také z okolí 
Kunštátu a Olešnice se uvádí. 
Kvete od července do září. 
9. V nejsevernějším cípu 
Cech (v okolí Rumburku, 
Georgswalde, Nixdorfu) vysky- 
tuje se ch. rakouská neboli 
krátko pera (C. austriaca 
Willd., C. phrygia ^ brevipen- 
nis^ Cel. — obr. 770), která, jsouc 
plemenem předcházející, od ní 
hlavně jen tím se liší, že listeny 
zákrovní (á, d^) mají černé, 
0 něco větší, zákrov skoro 
dokonale kryjící přívěsky, jejichž 
přímé nebo jen trochu 
ohnuté pérovité hroty 
jsou málo delší nebo jen zdéli 
přívěsků Samých, kdežto u ch. 
třepenité jsou mnohem delší. 
Chmýr nažek (/) jest asi 5- 
kráte kratší nežli nažky samy. 
Hojněji vykytuje se tento druh v Uhřích, Poznani a Průších. Kvete současně 
s předcházející. 
10. Ch. Černá (C. nigra L. — obr. 771) jest vytrvalý druh s přímou, až 
1 ffi vysokou, hranatou, i s listy drsně mrtnatou lodyhou, rozvětvující se nahoře 
(obyčejně v několik ku konci trochu ztloustlých, jednoúborných větví. Listy 
přízemní jsou podlouhle vejčité, v dlouhý řapík súžené, oddáleně slabě až chobot- 
natě zubaté. Čím výše na lodyze jsou listy užší a kratčeji řapíkaté, až hořejší jsou 
kopinaté, přisedlé a skoro celokrajné. Veliké úbory, rozvíjející se hlavně až v čer- 
venci a srpnu, mají kulovaté, černé zákrovy složeny z vejčitých listenů, ktere 
nesou na konci černohnědý, přímý, v obrysu okrouhlý nebo široce vejčitý pří- 
věsek (é), rozstříhaný v dlouhé, zhlížené třásně. Květy jsou nachové; 
772. Chrpa žlutá; 
b, í, listeny zákrovní ; f nažka. 
b Lat. brevis = krátký penna = péro. 
37 
