578 
zveličelé krajní koruny, vytvářející paprsek často chybějí. Nažky mají chmýří 
asi 3 krátě kratší nežli jsou samy. 
Byla pozorována pouze u Chebu, byvši tam patrně zavlečena z Bavor, kde 
jest ovšem hojnější. 
II. Na lukách a v křoviskách v okolí Náměšti, Bzence a Znojma na Moravě 
vyskytuje se ch. úzkoperá (C. stenolepis^ Kern., C. ausíriaca ^ cirrhosa Reichb. 
fil ), podobná vnějškem ch. tře pěni té. Má dřevnatý, vícehlavý oddenek, z něhož 
vyhání jednak jalové, jednak květonosné, štíhlé, bohatě 1 i s t n a t é, krátkovětevné, 
nejčastěji víceúborné, nahoře mrtnaté a k tomu více méně hedvábitě bělo- 
plsťnaté lodyhy s listy čím výše menšími, zubatými, o zubech ztloustlých, 
ku předu ohnutých. Listy spodní jsou elliptičné, špičaté, v dlouhý řapík súžené, 
773 . Chpa bodlákovitá neboli sikavice. 
hořejší podlouhle elliptičné až kopinaté, přisedlé, ale neobjímavé. Prostředně 
veliké úbory, rozkvétající v měsících letních, bývají na konci lodyhy chocholičnatě 
zhlíženy; zřídka zakončuje se lodyha jediným úborem. Podlouhle vejčité zá- 
krovy skládají se z úzkých, namnoze jednožilných listenů zakončených úzcečár- 
kovitými, v šidlovitý hiot prodlouženými, pérovitě třepenitými, 
rezavo-hnědými, od polou nazpět ohnutými, zákrov nezakrývajícími pří- 
věsky. Koruny jsou světle nachové, na obvodě vždy větší, paprskující. Nažky mají 
chmýr asi 6 k r á t e kratší nežli jsou samy. 
12. Ch. žlutá (C. solstitialis- L., Goldsterndistel — obr. 772) jest dvouletá, 
řidčeji jednoletá, sivozelená, pavučinatě plstnatá bylina, vyhánějící v prvém roce 
z vřetenovitého kořene růžici přízemních řapíkatých, namnoze lyrovitých listů, 
Slož. z řec. oxévog = úzký -j- ).éjtig = šupina, zde pérovitý přívěsek listenu zá- 
krovního. 
■^1 Z lat. solstitium = rovnodenní, snad vzhledem k tomu, že rozkvétá teprv po 
rovnodennosti, když začínají býti dny krátkými. 
