57 Q 
ve druhém roce přímou, hned od spodu v dlouhé větve rozkladitě rozvětvenou lo- 
dyhu s listy kopinatými až čárkovitými, celokrajnými nebo zubatými, které spodinami 
po lodyze sbíhají, tak že je k ř í d 1 a t á. Květní úbory, sedící jednotlivě na koncích větví, 
mají zákrovní listeny (ó, ó^) protaženy v dlouhé, žluté ostny, na jejichž spodině 
bývají ještě 2—4 jemné, krátké osténky postranní, čímž nabývá rostlina vnějšku 
bodlákovitého. Citrónově žluté kvítky jsou vesměs stejné, paprsků netvoříce. Nažky 
( /) mají chmýr asi tak dlouhý, jak jsou samy. 
Jsouc k nám zavlékána se semeny z jižní Evropy, vyskytuje se jen porůznu 
a nestále na polích, nejraději ve vojtěšce a jeteli. Kvete v měsících letních. 
13. Ch. bodlákovitá neboli sikavice^ (C. calcitrapa^ L. - obr. 773) po- 
dová se dlouze trnitými listeny zákrovními druhu předch., má však lodyhu bez- 
křidlou a úbory s nachovými květy, na 
koncích krátkých postranních větévek. Listy jsou 
hluboce peřenoklané, dlouze řapíkaté; čím výše 
však jsou jednodušší, přisedlé, ale nesbíhavé, až 
přecházejí v 1, úzce kopinaté, nedělené. 
Jsouc po Evropě velice spoře roztroušena, 
vyskytuje se u nás zřídka jako předch. druh 
pouze nahodile a nestále. Tak byla na př. po- 
zorována na pastvinách u Mimoně a na 
Střelnici u Ml. Boleslavi. Kvete současně s předch. 
Z cizozemských chrp, pěstovaných 
pro okrasu, zasluhují zmínky : 
1. Chrpa p op e 1 a v á (Centaurea cineraria 
L., C. candidissima^ Lamk), všecka hustě bíle 
plstnatá, žlutě kvetoucí. Pocházejíc ze se\’. 
Afriky, u nás kvete zřídka; nicméně ji často sázejí 
do obrub záhonů pro krásné, stříbrolesklé, peřeno- 
klané, řapíkaté listy přízemní, 
2. Ch. dalmatská neboli stříbrná (C. 
ragusina^ C. argentea, C. candida^ hort ) vyhání 
z vytrvalého oddenku trs lodyh až 5 dm vy- 
sokých, se zpeřenoklanými listy, které jsou i s lo- 
dyhou povlečeny bílou plstí. Kulovaté, dosti 
veliké úbory jsou ž 1 u t o k v ě t é. Roste planě 
v Dalmácii na skalách a starých zdech, zejména 
v okolí města Dubrovníku. 
774 . Světlice neboli planý ěafrán ; 
b, listeny zákrovní; ^ květ ; ynažka. 
3. C h. pižmová (C. moschata L., Amberboa^ moschata DC.) jest jednoletý, 
v jednouborné větve rozvětvený, pižmem zavánějící druh s peřenoklanými, 
') V řečech jihoslov. znamená sikavec, sjekavice, sika v ic a bodlák, ostropes, 
bělotrn, tedy vesměs rostliny bodlin até. 
-) Slož. z lat. calx = pata trape = malá pasť na nohy (viz str. 604 ve sv. II.), 
zpřízn. s řec. Toa.-iéo) = šlapu, vzhledem k bodliuatým zákrovům, které v bosé noze 
snadno mohou uváznouti. 
Lat. candidus = bělostný, candidissimus = ueibělostnější. 
V okolí Dubrovníku (= Ragusa) v Dalmácii rostoucí. 
“) Dle franc. amberboi = pryskyřice páchnoucí ambrou. 
37 ' 
