608 
velikými, jednotlivě na koncích větví spočívajícími úbory, jejichž úhledné zákrovy 
skládají se z několika řad s u c h o m á z d ř i t ý c h lesklých 1 i s t e n ů barvy nejčastěji 
slámožluté nebo nachové, ale i jiné. Drobounké kvítky jsou vesměs trubkovité a dospí- 
vají ve chmýřité nažky. 
Jsa domovem v Austrálii pěstuje se u nás vedle jiných druhů často pode 
jménem slaměnek v rozmanitých varietách v květnicích. Nevadnoucích úborů, 
rozvíjejících se od července až do podzimu, užívá se hojně do zimních kytic 
a věnců. 
13 . Imortelkai křídlatá (Ammobium2 alatum R. Br., Papierknópfchen - 
— obr. 814 ) poznává se nejlépe dle křídlatých lodyh a větví. Listy přízemní 
jsou kopinaté, v řapík súžené. 
Kulovaté, malé úbory mají 
suchomázdřité, neva- 
dnoucí listeny zákrovní per- 
leťově bílé, hvězdovitě 
rozložené a drobné kvítky 
vesměs obojaké, trubkovité, nej- 
častěji žluté, později černající. 
815. Celesííiia modrá (A) 
a hnidákovitá (B) ; f nažka 
816. Aityčok zahradní; 
F květ. 
Pochází jako předch. z Austrálie; hodí se též do zimních kytic a věnců. 
Kvete od července až do pozdní jeseni. 
14 . Celestina^ modrá (Ageratum^ coeruleum Cass., A. mechicanum Sims., 
*) Z lat. i m ni ort a lis = nesmrtelný, neh3’noucí, vzhledem k nevadnoucím zákrovům. 
-) Slož. z řec. áfi/iiog = písek -j- ^íog = život; některé druli}^ rostou nejraději na 
písčinách. 
'h Dříve se nazývala též Coelestina, od lat. coelum = nebe, vzhledem ku 
blaukj-tně modré barvě květů. 
■’) Od řec. áyrjoarog = nestárnoucí, vzhledem ku květůni dlouho nevadnoucím. 
