Roste na podobných stanoviskách jako předch., v hornatějších polohách širšího 
okolí pražského, západního Polabí, Teplicko-Žatecka, Křivoklátska-Berounska a 
v poříčí horní Sázavy i Chrudimky. Z Moravy a Slezska se neuvádí. Kvete v touž 
dobu jako předcházející. 
3. L. luční (T. pratense Ehrh. — obr. 18) vyhání z vřetenovitého, svislého, 
bezvýběžkatého oddenku obyčejně celý trs jednoduchých, 2-3 dm vysokých 
lodyh, porostlých čárkovitými, po kraji pilkovitě drsnými listy a zakončených 
17 , 
Lnenka clil um ní , 
F květ, f plod. 
18 . Lnenka luční ; 
F květ, A větévka s plody, ý plod. 
hroznovitou latou květů. Spodnější větévky (stopky) laty bývají většinou 2 - 3 k větě 
vidlany a listen nebývá na nich posunut až pod květ k listencům ; hořejší 
stopky jsou však většinou lkvěté a listen bývá posunut po stopce často až pod 
saniý květ, tak že jest pak ve stejné výši s oběma listenci, jimiž květ jest podepřen (F). 
Oproti druhům předch. ohrnuje se zvonkovitě trubkovité, 5klané, vně 
zelené, uvnitř bílé okvětí po odkvetení jenom špičkami uštů dovnitř, tak 
že jest asi zdéli kulovatě vejčitého, žebernatého plodu (/). Stopky plodní 
později od osy hlavní rovnovážně odstávají (A). 
Roste na vlhkých lukách a rašelinách hornatiny křivoklátsko-berounské, dou- 
povsko-tepelské, v Plzeňsku a Budějovicko-Třeboňsku; na Moravě a ve Slezsku 
jen v Beskydách. Kvete hlavně v máji a v červnu. 
