35 
pokrmy. Kromě toho jest vnať dobrým krmivém i hnojivém (zeleným) a květy 
skýtají bohatou pastvu včelám. 
12. Tatarka (P. tataricum 
L., Fagopyrum 1 tataricum Gártn. 
— obr. 42) shoduje se ve tvaru 
listův, v krátkém okvětí (oba- 
lujícím nažky jen na spodu) a 
v poloze klíčku s pohankou. 
Má však lodyhu obyčejně zelenou, 
často sem tam zprohýbanou, kvítky 
(JP') zelenavé, malé, n e ú - 
hled né a hnědé nažky (f f f L ) 
na hranách více méně zubaté. 
Květy vyrůstají z paždí listů 
v stopkatých, chudých vrcholíč- 
cích, které v nejhořejší části lodyhy 
skládají přetrhované, klasovité, po- 
sléze nící květenství. 
Pochází též z Asie (ze Sibiře 
a Tatarska), odkudž teprve v 18. 
století dostala se do Petrohradu 
a později i do ostatní Evropy. 
42. Tatarka; F květ, f,f x plody. 
Seje se pro moučnaté nažky 
na písečnatých polích, ale u nás 
velice pořídku; hojněji ji pěstují ve Švédech, kde také mladých listů požívají jako 
špenátu. Někdy vyskytuje se mezi ostatními plodinami na polích zplaněle. Kvete 
od července do září. 
43. Rdesno východní A, rdesno krátkoklasé B. 
Pro okrasu pěstují se 
často v zahradách kromě 
jiných asijské druhy: 
1. R. východní (P. 
orientale L. — obr. 43 A) - 
bylina 1 létá, 1 — 3 m vysoká, 
s vejčitými listy, jejichž nízké, 
nálevkovité botky od lodyhy 
odstávají, a s nachovými 
nebo bílými květy ve vál- 
covitých, dlouhých klasech, 
rozvíjejících se od července 
až do podzimu. Jest do- 
movem ve Výcli. Indii a 
Číně. 
2. R. krátkoklasé 
(P.sphaerostachyum 2 Meissn. 
— obr. 43 B) — vyhání 
z kořene větší počet kopi- 
natých, řapíkatých listů a 
obyčejně několik lodyh pouze 
15 — 30 cm vysokých, jejichž 
M Viz pozn. 3 ) 11a str. 34. 
-) Slož. z řec. oqpaTga == koule -\- oxayvg = klas. 
3 
