40 
3. Š. menší (R. acetosella 1 L. -obr. 48) podobá se celkem též š. obecnému, 
s nímž i v tom se shoduje, že má 2domé květy ( F \ JF{). Jest však mnohem 
menší, nejvýš 3 dm vysoký, má spodnější, kopinaté listy většinou střelovitě, 
hořejší úzce kopinaté, v řapík znenáhla súžené a botky bílé, suchomázdřité, 
rozeklané, posléz třásnité, krátce chlupaté. Hlavní rozdíl od š. obecného spočívá 
však v plodech (/): vnitřní 3 lístky okvětní se totiž nezveličují, tak 
že vejčité krovky nažku zcela neuzavírají; kromě toho nemají krovky na 
hřbetě šupinek a vnější lístky okvětní stojí přímo (nejsou sehnuty dolů). 
49. Šťovík Šlítnatý ; F kvét prašnikový, f plod. 
Roste na písčitých, 
kamenitých místech, ne- 
úrodných polích, mezích 
a v pasekách. Kvete od 
máje do srpna. 
Náleží k druhům 
značně proměnlivým. Co 
do tvaru listů vysky- 
tují se jedinci: 
a) S listy střelovitě 
kopinatými o lalocích ce- 
lých, nerozeklaných — 
š. kopinatý (R. hasta- 
tus Neil.). 
/?) S listy střelovitě 
kopinatými o lalocích 
2 — 3 klaných — š. mno- 
h ok laný (R. multifidus 
Neil.). 
y) S listy skoro 
vesměs čárkovitě kopina- 
tými, bez laloků — š. 
ú z k o 1 i s t ý (R. angusti- 
folius Neil.). 
Co do povahy p 1 o- 
dů rozeznávají někteří: 
a) Odrůdu s naž- 
kami volnými, z krovek 
později vypadávajícími — 
š. nahoplodý (R. gym- 
nocarpus 2 Murb). 
/?) Odrůdu s nažkami přilepenými ke krovkám a s krovkami zároveň opadá- 
vajícími — š. krytoplodý (R. angiocarpus 3 Murb). 
4- Š. štítnatý neboli francouzský (R. scutatus L. — obr. 49) vyhání zdřevnatého, 
mnohohlaveho oddenku poléhavé nebo vystoupavé, sivozelené lodyhy s dlouze řapí- 
katými, taktéž sivozelenými, přitloustlými, skoro okrouhlými, hrálovitými listy, 
jejichž botky jsou zcela kratičké a jako utaté, celokrajné. Nejhořejší listy bývají 
však kopinaté. Květy, sestavené do bezlistých, lichopřeslenovitých hroznů, jsou 
1 ) Zdrobn. slovo od acetosa, viz pozn. ') na str. 38. 
2 ) Slož. z řec. yvfAvóg = nahý -}- y.agjióg = plod. 
3 ) Slož. řec. áyyelov — schránka -\- xagjróg = plod. 
